Європейський банк реконструкції та розвитку
Кінцевий Звіт 
Вересень 2011
Проект модернізації централізованого теплопостачання в Україні
ТЕХНІКО-ЕКОНОМІЧНЕ ОБГРУНТУВАННЯ МОДЕРНІЗАЦІЇ СИСТЕМИ ЦЕНТРАЛІЗОВАНОГО ТЕПЛОПОСТАЧАННЯ МІСТА ТЕРНОПІЛЬ– TCS ID: 32275
	
Пояснювальна записка

		

		

Контрольний лист документу
Клієнт:	Європейський банк реконструкції та розвитку	
Проект:	Проект модернізації централізованого теплопостачання в Україні – Техніко-економічне обґрунтування модернізації системи  централізованого теплопостачання м. Тернопіль 	
Назва:	Кінцевий Звіт	
Рамболь           Данія
Внутрішній номер проекту	11720028	

Рівеньконтролю	Звичайний рівень	X	
	Строгий контроль		
	Для строгого контролю, додаткові контрольні форми повинні бути заповнені	

Підготовлений:	Перевірений та погоджений:	
УПРАВЛІННЯТАПОГОДЖЕННЯ	ПІП	ПІП	
	Патрік Молоні	Жан-Люк Поже	
ДАТА	Вересень 27, 2011	Вересень 29, 2011	

Зміст
1	Вступ	5
1.1	Підгрунтя	5
1.2	Східноєвропейське партнерство з енергоефективності та довкілля                  5
1.3	Основне завдання	6
1.4	Роль Консультанта	2
1.5	Обсяг робіт	2
1.6	Структура звіту	7
2	Аналіз наявної ситуації та існуючих можливостей	8
2.1	Огляд	8
2.2	Джерела теплопостачання	8
2.3	Котельні, які включені до програми пріоритетних інвестицій	9
2.4	Проектні програми управління споживанням теплової енергії	10
2.5	Потенціал енергоефективності	11
2.6	Система постачання теплової енергії	11
2.7	Від'єднання	12
3	Оцінка фінансового стану Тернопільміськтеплокомуненерго та аналіз вартості послуг, що пропонуються	14
3.1	Базова оцінка фінансового стану Тернопільміськтеплокомуненерго	14
3.2	Основні результати фінансової оцінки	15
4	Соціально-економічна ситуація та доступність цін	18
4.1	Демографічні тенденції	18
4.2	Економіка	19
4.3	Зайнятість та доходи домогосподарств	22
4.4	Доступність цін на існуючі послуги з опалення та гарячого водопостачання	26
5	Програма пріоритетних інвестицій	30
5.1	Резюме пропонованої програми пріоритетних інвестицій	30
5.2	Новий котел на біомасі з тепловим насосом	32
5.3	Встановлення індивідуальних теплових пунктів на потреби опалення та гарячого водопостачання на рівні будинків	36
5.4	Заміна насосів на котельнях житлового масиву Сонячний	38
5.5	Реконструкція котельні по вул. Лесі Українки	39
5.6	Заміна окремих ділянок теплової мережі	41
5.7	Система SCADA для системи централізованого теплопостачання	42
5.8	Резюме аналізу витрат і вигод пропонованої програми пріоритетних
інвестицій	44
5.9	Грант з Фонду Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та довкілля	45
6	Стратегічна довготермінова інвестиційна програма	49
6.1	Програма пріоритетних інвестицій	50
6.2	Управління стороною споживача	50
6.3	Модернізація системи теплопостачання	51
6.4	Нові теплогенеруючі потужності	53
6.5	Створення регіонального центру з підготовки фахівців-технологів для роботи на заводах з виробництва біогазу/ біомаси	54
6.6	Генерування теплоти сонячними колекторами великого масштабу	54
6.7	Акумулювання теплової енергії	55
6.8	Резюме стратегічної довготермінової інвестиційної програми	55
7	

Аналіз фінансового прогнозу	58
7.1	Загальний підхід	58
7.2	Основні припущення моделі фінансового прогнозування	59
7.3	Фінансовий план	62
7.4	Необхідні підвищення тарифів	63
7.5	Прогноз руху грошових коштів та основні показники базового сценарію фінансового прогнозу	67
7.6	Аналіз вразливості	68
7.7	Висновки	68
8	Стратегія та план закупівель	70
8.1	Управління реалізацією проекту	70
8.2	Супроводження проектних робіт та розроблення тенденерної докуметації	71
8.3	Заплановані лоти	72
8.4	Витрати на закупівлі	75
8.5	Календарне планування	77
9	Потенціал продажу квот на викиди СО2	78
9.1	Припущення, які використовуються при оцінці скорочення викидів СО2	78
9.2	Базовий сценарій	78
9.3	Коефіцієнти емісії СО2	79
9.4	Очікуваний обсяг скорочення викидів CO2 в результаті реалізації програми пріоритетних інвестицій	80
9.5	Життєздатність продажу квот на CO2 – Система централізованого теплопостачання м. Тернопіль	80
10	Оцінка соціальних та екологічних аспектів діяльності	82
10.1	План екологічних та соціальних заходів	82
11	Взаємодія з зацікавленими сторонами	89
11.1	Принципи взаємодії та оприлюднення	89
11.2	Українське законодавство щодо взаємодії з зацікавленими сторонами	89
11.3	Вимоги Європейського банку реконструкції та розвитку щодо взаємодії з зацікавленими сторонами	90
11.4	План взаємодії з зацікавленими сторонами	90
12	Оцінка інституційного та організаційного статусу Тернопільміськтеплокомуненерго	92
12.1	Організація компанії	92
12.2	Взаємодія міста, області та державних органів влади	92
12.3	Правова форма і структура управління компанії	93
12.4	Активи компанії	93
12.5	Відносини компанії з власником	93
12.6	Рекомендації щодо вдосконалення структури управління	94
13	Проект договору про надання послуг (м. Тернопіль – Тернопільміськтеплокомуненерго)	97
13.1	Проект договору про надання послуг	97
13.2	Чи є договір про надання послуг необхідним?	97
13.3	Висновки	98
14	Аналіз ризиків проекту та стратегія їх пом’якшення	99
14.1	Технічні ризики	99
14.2	Фінансові ризики	99
14.3	Інституційні, організаційні ризики та ризики менеджменту	100
14.4	Сукупні ризики проекту	101

Враховуючи те, що найближчим часом Тернопільська міська рада планує отримати величезний кредит від Європейського банку реконструкції та розвитку, однак в засобах масової інформації немає жодної точної інформації щодо доцільності отримання цього кредиту, більше того, міською радою приховується будь-яка інформація з цього приводу перед жителями міста, то хотілось ознайомити жителів міста із кінцевим звітом компанії «Рамболь» щодо доцільності отримання кредиту, проведеного на замовлення того ж  ЄБРР. Відповідно хотілось, щоб  зацікавлені жителі м. Тернополя, в тому числі представники засобів масової інформації, уважно та в повній мірі прочитали дане техніко-економічне обґрунтування та зробили власні висновки щодо доцільності отримання містом кредиту від Європейського банку реконструкції та розвитку. Автор не намагався критикувати проект, лише намагався звернути увагу читача на якість проведеного аналізу та висловлював власні критичні думки щодо доцільності впроваджуваного проекту. Там де виділено жирним, я намагався звернути увагу читача на текст, де червоним – висловлював свої критичні зауваження. В кінцевому результаті оплачувати кредит потрібно буде простим жителям міста Тернополя, тому і вирішувати, чи його брати потрібно також нам.
Читаємо уважно та повністю!
1	Вступ
1.1	Підгрунтя 

Компанія централізованого теплопостачання Тернопільміськтеплокомуненерго («компанія централізованого теплопостачання»), комунальне підприємство, яке перебуває у власності міста Тернопіль («Місто»), звернулася до Європейського банку реконструкції та розвитку з запитом на отримання кредиту, призначеного для підтримки розробленої підприємством програми приорітетних енергоефективних інвестицій в інфраструктуру централізованого теплопостачання.

Запропоновані компанією централізованого теплопостачання інвестиційні заходи розроблені у відповідності з довготерміновою стратегією розвитку системи централізованого теплопостачання м. Тернопіль і фокусуються на зниженні споживання палива, електроенергії та технічної води, а також зменшенні інших експлуатаційних та операційних витрат з метою у найкоротші терміни досягнути підвищення рівня послуг з централізованого теплопостачання. Запропоновані компанією централізованого теплопостачання інвестиційні заходи включають:

1	Перехід від природного газу до біомаси
2	Модернізацію функціонування системи централізованого теплопостачання, встановлення індивідуальних теплових пунктів у будівлях споживачів
3	Модернізація котелень
4	Впровадження системи віддаленого керування і моніторингу системи централізованого теплопостачання м. Тернопіль

Загальна сума інвестицій становить приблизно 15 млн. євро, з них 10 млн. євро кредитного фінансування та до 5 млн. євро заплановано на безповоротне фінансування у формі гранту (Грант) з Фонду Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та довкілля.

1.2	Східноєвропейське партнерство з енергоефективності та довкілля
Східноєвропейське партнерство з енергоефективності та довкілля – це співпраця між Україною та низкою міжнародних партнерів, до яких належать Шведське управління міжнародної співпраці у сфері розвитку (SIDA), Європейський Союз (ЄС), Європейський інвестиційний банк (ЄІБ), Європейський банк реконструкції та розвитку (ЄБРР), Південний інвестиційний банк (ПІБ) та Північна Екологічна Фінансова Корпорація (НЕФКО). Загальною метою цієї співпраці є стимулювання інвестицій та реформ, які підвищують енергоефективність та покращують захист довкілля в ключових галузях, зокрема в комунальному секторі. Проекти, які можуть отримати фінансування з Фонду Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та довкілля, поділяються на: 

I.	Проекти з першочерговим пріоритетом: інвестування та заходи технічного сприяння в області енергоефективності, де значна початкова увага приділяється комунальному сектору, зокрема централізованому теплопостачанню
II.	Проекти з другорядним пріоритетом: інвестування та заходи технічного сприяння в області захисту довкілля, де значна початкова увага приділяється комунальному сектору.

1.3	Основне завдання
Основне завдання дослідження ‑ провести техніко-економічне обґрунтування модернізації існуючої системи централізованого теплопостачання м. Тернопіль, керування якою здійснює компанія централізованого теплопостачання, таким чином, щоб остання змогла забезпечити екологічно чисте і економічно ефективне теплопостачання, а також таким чином, щоб Банк зміг визначити вартість рентабельного проекту для надання очікуваного кредиту.
Техніко-економічне обґрунтування модернізації базується на початково запропонованих Тернопільміськтеплокомуненерго заходах, хоча у випадках, коли більш життєздатні рішення були знайдені, такі рішення були запропоновані. 

1.4	Роль Консультанта
Міжнародна інжинірингова компанія Ramboll була обрана в якості Консультанта для виконання проекту “Техніко-економічне обґрунтування модернізації централізованого теплопостачання м. Тернопіль”, який є складовою частиною загальної рамкової угоди “Проект модернізації централізованого теплопостачання в Україні ”.

1.5	Обсяг робіт 
Обсяг робіт даного дослідження включав аналіз пропонованих компанією централізованого теплопостачання інвестиційних заходів та розробку на основі цього аналізу програми пріоритетних інвестицій для систем централізованого опалення, приймаючи до уваги доступне фінансування. Оскільки було надано 10 млн. євро кредитного фінансування та 5 млн. євро грантового фінансування з Фонду Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та довкілля (для того щоб отримати грант треба пройти ще процедуру погодження, відповідно до Постанови КМУ №153 від 15.02.2002р. та Угоди про внесок між Україною та Європейським банком реконструкції та розвитку стосовно участі України у Фонді Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та довкілля. В разі якщо, проект буде погоджено, видається грант, але це не так просто і не так швидко як здається. Проте міська влада спішить вже отримати та використовувати кредит, не задумуючись над тим, що грант можливо і не буде отримано.)
, при розробці Програми пріоритетних інвестицій були враховані вимоги Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та довкілля та прийнятність для фінансування з Фонду Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та довкілля. Загальна інформація про керівні принципи розподілу коштів на фінансування гранту з Фонду Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та довкілля надана в підрозділі 1.2.
З метою аналізу життєздатності фінансування програми пріоритетних інвестицій було проведено наступні дослідження:
1	Аналіз наявної ситуації та існуючих можливостей
2	Оцінка фінансового стану Тернопільміськтеплокомуненерго та аналіз вартості послуг, що пропонуються
3	План стратегічної довготермінової інвестиційної програми
4	Програма пріоритетних інвестицій
5	Фінансова оцінка, в тому числі прогноз і модель
6	Оцінка соціальних та екологічних аспектів діяльності, в тому числі план екологічних та соціальних заходів та план взаємодії з зацікавленими сторонами
7	Оцінка інституційного та організаційного статусу Тернопільміськтеплокомуненерго
8	Потенціал продажу квот на викиди CO2 
9	Стратегія і план закупівель

1.6	Структура звіту
Для того, щоб переконатися, що основні завдання та результати дослідження були адекватно відображеними, а також що всі вищезазначені положення, які входять в обсяг робіт проекту, були чітко описаними, звіт розділили на окремі розділи у відповідності з зазначеними в розділі 1.5 положеннями. Окрім того, звіт у повній мірі відповідає вимогам затвердженого технічного завдання.

2	Аналіз наявної ситуації та існуючих можливостей
2.1	Огляд
Проведено детальний огляд усієї системи. Основні положення включають:
1	Теплопостачання м. Тернопіль надається компанією централізованого теплопостачання, а також 3 котельнями значної потужності і 25 районними котельнями середньої потужності.
2	компанія централізованого теплопостачання надає теплопостачання близько 85% житлового фонду, культурних та соціальних об’єктів м. Тернопіль.
3	компанія централізованого теплопостачання включає 36 котелень, загальна теплова потужність яких становить 642,02 Гкал/год (558,26 МВт), 49 центральних теплових пунктів (ЦТП), в тому числі з підготовкою гарячої води (так званих бойлерних), а також близько 176,62 кілометри магістральних та розподільчих теплових мереж (довжина траншеї в двохтрубному вимірі).
4	Впродовж сезону опалення теплопостачання надається цілодобово. Останнім часом, гаряча вода подається лише 6 днів на тиждень: протягом 9 годин у вівторок, четвер і неділю; 6 годин у середу і п’ятницю та 16 годин у суботу.
Виробництво і транспортування теплової енергії компанією централізованого теплопостачання не є енергоефективними внаслідок:
1	Високого відсотка від’єднань, що призводить до зменшення теплового навантаження;
2	Застарілості базового обладнання системи теплопостачання;
3	Відсутності автоматичного керування;
4	Низькотемпературного графіка системи теплопостачання (95/70 єC);
5	Низької ефективності споживання електроенергії.
У м. Тернопіль спостерігається високий відсоток від’єднань. Понад 34% споживачів є від’єднаними від системи централізованого теплопостачання. Окрім того, усі нові багатоквартирні будинки, які будуються або будівництво яких є запланованим, обладнані автономними котельнями або індивідуальними системами опалення. (до речі підвищити ефективність діяльності КП можна шляхом зобов’язання забудівників нового житла, підєднуватись до системи централізованого теплопостачання, однак місцевою владою, яка нібито намагається підвищити рентабельність підприємства, чомусь кроки в даному напрямку не здійснюються) 

2.2	Джерела теплопостачання
У 36 котельнях Компанії встановлено 131 котел з загальною тепловою потужністю 629.2 Гкал/год. Більшість котелень підприємства обладнані котлами з широким діапазоном потужності (від 0.5 до 35 Гкал/год). Термін експлуатації 70 котлів становить понад 20 років. 24 з них з загальною тепловою потужністю 94 Гкал/год функціонують менше 10 років, а їх ефективність є меншою ніж 90%. 78 котлів з загальною тепловою потужністю 94 Гкал/год перебувають в експлуатації менше 10 років, а їх ефективність є більшою, ніж 91%.

Основна частина теплової енергії виробляється в котельнях з наступними типами котлів:
1	ПТВМ-30, 
2	КВГМ-30, КВГМ-20, 
3	КВГ-6.5-150 
4	ТВГ-8.  
Щодо джерел теплопостачання можуть бути зроблені наступні найбільш значущі висновки:
1	Питома витрата електроенергії на виробництво теплової енергії (36.9 кВт-год/Гкал в підприємстві в цілому) є надто високою. 
2	У більшості котельнях підприємства механічне обладнання є застарілим та фізично зношеним.
3	Електрообладнання котелень перебуває в задовільному стані.
4	Автоматика системи газопостачання в котельнях є застарілою та потребує оновлення.
5	Насосне обладнання в більшості котелень підприємства має значні втрати енергії.
6	Процес очищення води можна вважати задовільним, незважаючи на те, що обладнання є застарілим та потребує реконструкції.
7	Стан більшості будівель, в яких розміщені котельні, є задовільним.

2.3	Котельні, які включені до програми пріоритетних інвестицій
В Програму пріоритетних інвестицій будуть включені котельні першого району теплопостачання (ТР1 або житловий масив “Сонячний”):
1	Котельня на вул. Київській 3a; 
2	Котельня на вул. Купчинського 14; 
3	Котельні на вул. Галицькій 40 та вул. Курбаса 3а.
Узагальнена інформація про перший район теплопостачання наведена в таблиці нижче.

Таблиця 1 Узагальнена інформація про ТР1/житловий масив Сонячний
Адресакотельні	Приєднане теплове навантаження, Гкал/год	Встановленапотужність	Експлуатаційні показники	
	Опалення	Гаряче водопо-стачання	Втрати	Загалом		Споживання газу,
н м3/ Гкал	Споживання електроенергії, кВт-год/ Гкал	
вул. Київська  3a	44.61	19.85		64.46	150.0	164.03	41.04	
вул. Курбаса  3а	13.42	4.62		18.04	61.14	164.35	33.03	
вул. Купчинського  14	8.99	0.69	0.68	10.36	20.7	164.41	24.04	
вул. Галицька  40	12.34	0.97		13.31	29.0	163.99	25.95	
ТР1 загалом	79.36	26.13	0.68	106.17	260.84		

Дані в Таблиці 1 показують, що понад 40% потужності системи теплопостачання міста зосереджено в першому районі теплопостачання, а відсоткова частка приєднаного теплового навантаження становить близько 30%. Це найбільший район теплопостачання в місті.

2.4	Проектні програми управління споживанням теплової енергії 
Під час проведення аналізу наявних систем та інфраструктури було проаналізовано наступні документи:
1	Схему теплопостачання м. Тернопіль на 2008‑2015 роки;
2	Проект модернізації інфраструктури централізованого теплопостачання м. Тернопіль (відкоректований в 2010 році);
3	Проект модернізації інфраструктури централізованого теплопостачання м. Тернопіль (відкоректований в 2011 році).

В Таблиці 2 проілюстровано пропоновані в цих документах заходи, які потрібно виконати, щоб підвищити ефективність споживання теплової енергії споживачами.
Таблиця 2 Узагальнена інформація про проектні програми управління споживанням теплової енергії
№	Заходи з енергоефективності	Короткий опис	
1	Комерційний облік споживання теплової енергії	Встановлення приладів комерційного обліку теплової енергії на входах в теплову мережу будівель, що має стати значним стимулом для споживачів бути енергозаощадливими.	
2	Облік споживання гарячої води в квартирі	Встановлення лічильників води в квартирах з метою отримання платежів за гарячу воду відповідно до споживання	
3	Використання погодозалежних терморегуляторів при керуванні споживанням теплової енергії в будівлях	Встановлення в будівлях терморегуляторів з метою керування теплопостачанням в залежності від внутрішньої та зовнішньої температур	
4	Керування добовим споживанням теплової енергії	Встановлення терморегуляторів в громадських та адміністративних будівлях з метою зменшення споживання теплової енергії в неробочі години	

№	Заходи з енергоефективності	Короткий опис	
5	Впровадження індивідуальних теплових пунктів (ІТП)	Поступовий перехід від 4-трубної системи до 2-трубної системи з ліквідацією центральних теплових пунктів	
6	Теплоізоляція зовнішніх конструкцій будівель	Теплоізоляція вікон і дверей, сходів, горищ і підвалів, а також стін будівель	
7	Керування споживанням теплової енергії в квартирі	Встановлення терморегуляторів на прилади опалення 	
(Що цікаво, що з названих 7 пунктів, які дійсно сприятимуть тепло збереженню, реально буде робитись лише один – найбільш затратний по вартості, інші шість (виділено жирним) не робитимуться за отримані кредитні кошти) 

2.5	Потенціал енергофективності 
На основі інформації про споживання теплової енергії споживачами була проведена оцінка енергозберігаючого потенціалу для житлових, громадських та комерційних будівель. Не проведено детальної оцінки потужності енергозбереження в промисловому секторі. Передбачається, що енергоефективність в промисловому секторі не вплине на споживання теплової енергії найближчим часом, а також, що впливом зміни енергоефективності промислового сектора можна знехтувати у порівнянні з іншими факторами. Очікується, що після встановлення в квартирах лічильників гарячої води, її споживання зменшиться на 30% і, як наслідок, споживання теплової енергії зменшиться до 28,357 Гкал/рік. Після введення погодних регуляторів та регульованого в часі теплопостачання економія складатиме 37,350 Гкал/рік. Повне річне споживання теплової енергії буде рівним 517,657 Гкал. Таким чином, потужність ефективного енергозбереження споживачами буде складати 65,707 Гкал/рік, що рівне 12.7% від повного споживання.

2.6	Система транспортування теплової енергії  (водичка ! незрозуміло, яке це має відношення до техніко-економічного обгрунтування отримання кредиту. При чому більшість пунктів звіту аналогічно – «масло-масляне». буду вказувати про кожний пункт)
Система транспортування теплової енергії, яка перебуває у власності Компанії, включає 49 центральних теплових пунктів (ЦТП) та близько 176.62 км магістральних та розподільчих трубопроводів (довжина траншеї в двохтрубному вимірі) різного діаметру, які постачають споживачам теплову енергію на потреби опалення, вентиляції та гарячого водопостачання.
Початковий аналіз показує, що найбільша частина існуючої міської системи теплових мереж прокладена під землею. Значна частина системи теплових мереж знаходиться в непрохідних бетонних каналах. Теплоізоляція трубопроводів теплових мереж виготовлена з блоків мінеральної вати та скловати та покрита бітумом і фольгою. Таблиця 3 надає дані про систему теплових мереж за способом прокладання та експлуатаційним віком. 

Таблиця 3 Узагальнена інформація про систему теплових мереж за датою встановлення
Трубопроводи	Термін експлуатації	
Спосібпрокладання	Довжина 	< 5 років	5 – 15 років	> 15 років	
	км	%	км 	%	км	%	км	%	
Під землею 	173.19	98.06	0.81	0.45	63.3	35.9	109.05	61.8	
Над землею 	2.83	1.6	0.18	0.1	2.65	1.5	-	-	
По підвалах 	0.6	0.34	0.15	0.1	0.3	0.2	0.15	0.1	
Разом	176.62	100.0	1.14	0.65	66.25	37.5	109.2	61,9	

2.7	Від’єднання 
За декілька останніх років понад 34% споживачів від’єдналося від системи централізованого теплопостачання. Окрім того, в усіх будівлях, що будуються, вже заплановане встановлення автономних котелень або індивідуальних систем опалення. Під’єднання нових споживачів до системи централізованого теплопостачання насправді не відбувається.
Відсоток від’єднань становить близько 35% для житлового масиву Сонячний та 32% для всього м. Тернопіль. До основних причин від’єднань можна віднести:
1	дотування державою ціни на природній газ, який постачається населенню;
2	політика заохочення від’єднань, яка проводилась попередньою міською владою;
3	часті перебої гарячого водопостачання в літній період.
Тим не менше, подані вище малюнки ілюструють, що частота від’єднань монотонно спадає та поступово зупиняється. Щоб, однак, змінити дану тенденцію, потрібно приділити увагу вищезазначеним причинам від’єднань.
Консультант детально обговорив це питання як з представниками м. Тернопіль, так і з компанією централізованого теплопостачання.
Позиція міського голови м. Тернопіль полягає в тому, що в подальшому споживачам не буде дозволено від’єднуватися від мережі централізованого теплопостачання. Більше того, м. Тернопіль разом з компанією централізованого теплопостачання розроблять стратегію відновлення під’єднань до мережі централізованого теплопостачання (а також під’єднання багатоповерхових будинків, будівництво яких планується).
Дотування державою ціни на природній газ – Наявна економічна перевага опалення квартир індивідуальними котельнями буде поступово зникати лише у випадку виконання зобов’язань уряду України (згідно угоди з МВФ) про поетапне скорочення дотування ціни на природній газ для домогосподарств. По-друге, згідно Закону України, усі багатоквартирні будівлі повинні бути під’єднані до системи централізованого теплопостачання, і тому “винятку м. Тернопіль” в цьому відношенні також буде покладено край.

Гаряче водопостачання – На сьогодні гаряча вода постачається близько 8 годин на добу. Частина проблеми полягає в збільшенні тривалості гарячого водопостачання як частини комплексу заходів по збереженні під’єднаних до мережі клієнтів так, щоб це було рентабельним для Тернопільміськтеплокомуненерго. Даний проект пропонує впровадження цілодобового гарячого водопостачання для певних районів м. Тернопіль. Наявність цілодобового гарячого водопостачання буде значним стимулом для наявних споживачів не від’єднуватися від мережі і потенційних споживачів під’єднуватися до мережі. Зміна ситуації на протилежну та повернення кількості споживачів підключених до мережі щонайменше на рівень 80% потребуватиме додаткових інвестицій, які не входять в пропонований проект – інвестицій такого ж характеру, але які б охоплювали усі інші райони міста, що не включені в даний проект. (без коментарів, просто зверніть увагу)

3	Оцінка фінансового стану Тернопільміськтеплокомуненерго та аналіз вартості послуг, що пропонуються (в цьому пункті якраз очікувалось отримати від консультантів економічну обґрунтуваність необхідності отримання кредиту та його ефективність, однак …. Читаємо далі)

3.1	Базова оцінка фінансового стану Тернопільміськтеплокомуненерго
З метою оцінки поточного фінансового стану компанії централізованого теплопостачання м. Тернопіль, Тернопільміськтеплокомуненерго, Консультантом були проаналізовані річні фінансові звіти (звіт про доходи і витрати та балансовий звіт) за період з 2008 по 2010 рік, а також попередні показники за перший квартал 2011 року. (зверніть увагу, інформація про те, що  підприємство є збитковим і відповідно до фінансових звітів підприємства за 2010-2011рр. чистий збиток підприємства становив понад 30 млн. грн.. замовчується. Як тоді підприємство зможе гасити кредит? Відповідь – кредит гаситиметься силами міста, а не підприємства)  Огляд даних про фінансовий стан супроводжувався співбесідами Консультанта з головним бухгалтером Компанії, заступником директора з економічних питань та іншим персоналом комерційного відділу та бухгалтерії.
Консультант звертає увагу на те, що компанія централізованого теплопостачання не є акціонерним товариством і тому не зобов’язана готувати аудиторські фінансові звіти для подачі їх до податкових органів України. Надані Консультанту рахунки за звітний період є такими, що не підлягають аудиторській перевірці.
Слід наголосити на тому, що проведене Консультантом дослідження є аналізом, а не аудитною перевіркою фінансових звітів. Консультант проаналізував супровідні специфікації, які пов’язані з фінансовими звітами, головним чином для того, щоб краще усвідомити результати діяльності Компанії, і певною мірою для того, щоб повторно перевірити логічність інформації; зрештою, це виходить за рамки поточного завдання – перевірити правильність усієї основної фінансової інформації (!?). 
До завдань проведеної Консультантом фінансової оцінки входять (це ще більш цікаво, зверніть увагу, які завдання ставились експерту, і чи він дав на них відповідь? читаючи звіт я цього не знайшов):
1	Отримати уявлення про існуючі доходи Тернопільміськтеплокомуненерго та структуру витрат, а також носії доходів і витрат;
2	Оцінити платоспроможність та ліквідність Тернопільміськтеплокомуненерго за останній час; (особливо!!!, де відповідь?)
3	Оцінити рівень будь-якого існуючого зобов’язання Тернопільміськтеплокомуненерго та можливість обслуговувати це зобов’язання; (особливо!!!, де відповідь?)
4	Оцінити результати діяльності Тернопільміськтеплокомуненерго з точки зору збору доходів;
5	Оцінити результати діяльності Тернопільміськтеплокомуненерго щодо поточного погашення зобов’язань;
6	Виявити проблеми, які можуть становити фінансовий ризик у зв’язку з виконанням Програми пріоритетних інвестицій, зокрема, проблеми, які накладають обмеження на спроможність Тернопільміськтеплокомуненерго управляти обіговими коштами.
Проаналізована фінансова інформація за 2010 рік слугуватиме основою для фінансових прогнозів та оцінок фінансованої реалізованості пропонованої інвестиційної програми.
Повна оцінка поточного фінансового включає:
1	Опис структури Тернопільміськтеплокомуненерго;
2	Аналіз фінансових звітів за 2008-2010 роки;
3	Специфікації тарифів, доходів та витрат;
4	Специфікації статей балансового звіту – активів та зобов’язань;
5	Опис бізнес-процесів, таких як виставлення рахунків, стягнення платежів та інвестиційне планування.

3.2	Основні результати фінансової оцінки 
Компанія централізованого теплопостачання працює в надзвичайно регламентованому середовищі, де вона має дуже малу автономію та здатність керувати власними обіговими коштами. Ймовірно, брак фінансової автономії Тернопільміськтеплокомуненерго та контроль над його коштами обмежує спроможність комунального підприємства діяти в якості позичальника стосовно інвестиційної програми без гарантій м. Тернопіль.
На сьогодні тарифи на виробництво, транспортування та постачання теплової енергії встановлюються Національною комісією регулювання електроенергетики (НКРЕ) відповідно до Постанови НКРЕ від 17.02.2011 № 242. НКРЕ також встановлює тарифи на природний газ, що буде постачатися компаніям централізованого теплопостачання, та тарифи на електроенергію для всіх категорій споживачів, включаючи компанії централізованого теплопостачання.
Компанія централізованого теплопостачання домоглась високого рівня збору платежів, що є близькою до 100% за 2010 рік, та не має особливо проблематичних боржників.
Тим не менше, впродовж останніх 1.5 років, тарифні ставки не були встановлені на рівень, необхідний для покриття всіх витрат Тернопільміськтеплокомуненерго на експлуатацію та технічне обслуговування. Тарифи є такими, що компанія централізованого теплопостачання працює собі на збиток за кожну вироблену/продану Гкал, що, в свою чергу, зменшує стимул Компанії сфокусуватись на розширенні системи теплопостачання, утриманні існуючих споживачів та поверненні тих споживачів, які від’єдналися від системи централізованого теплопостачання в останні роки.  (таким чином, збитковість підприємства буде залишатись сталою, оскільки питання ліквідності діяльності підприємства  не вирішується на місцевому рівні, все залежить від тарифних ставок НКРЕ) 
Значний відсоток від’єднань від системи централізованого теплопостачання в останні роки може потенційно загрожувати існуванню Тернопільміськтеплокомуненерго як діючого підприємства та життєздатності пропонованої програми пріоритетних інвестицій. Необхідна ініціативна політика від обох сторін – як міста, так і Тернопільміськтеплокомуненерго, з метою зупинити подальші від’єднання від системи теплопостачання та збільшити кількість повторних під’єднань.
Окрім того, компанія централізованого теплопостачання стикається з наступними правовим обмеженнями, які суттєво впливають на оборот коштів та управління ними.

Щоденні обов’язкові платежі за споживання натурального газу 
Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 03.12.2008 № 1082 усі категорії споживачів теплової енергії (опалення, гаряче водопостачання та втрати) сплачують вартість отриманих ними послуг з теплопостачання шляхом перерахування коштів на поточні рахунки компаній централізованого теплопостачання із спеціальним режимом використання. Ці рахунки є аналогами рахунків умовного депонування у західних банках.
Незважаючи на платіжні доручення від Компанії централізованого теплопостачання, банки, які обслуговують поточні рахунки із спеціальним режимом використання, повинні автоматично перераховувати відсоток від отриманих коштів за спожите тепло на спеціальний рахунок дочірньої компанії "Газ України" "Нафтогаз України", відповідальної за постачання природного газу для компаній централізованого теплопостачання та інших компаній в Україні. Такі перерахування повинні здійснюватися двічі на день кожного банківського дня. Норматив відрахування коштів на рахунок "Газ України" розраховується за формулою: 
(Вартість природного газу, спожитого за попередній податковий рік)/(Сума виставлених рахунків за спожиту теплову енергію у попередньому податковому році)*100%
Сума за рахунком не містить субвенцій з державного бюджету України на компенсацію різниці між скорегованими тарифами на теплову енергію та річними коливаннями цін на природний газ. З моменту затвердження Постанови № 1082 затверджений норматив відрахування коштів встановлено у межах від 70% до 80%. Таким чином, лише внаслідок застосування Постанови № 1082, компанія централізованого теплопостачання фактично має доступ лише до 20% коштів, отриманих від реалізації теплової енергії.
Субвенції з Державного Бюджету для компенсації різниці в тарифах 
Субвенції з державного бюджету України, призначені для компенсації різниці між скорегованими тарифами на теплову енергію та коливаннями цін на природний газ є обов’язковими для виживання Підприємства, оскільки тарифи на теплову енергію зазвичай коригуються раз на рік, тоді як тарифи на газ міняються щокварталу. Окрім того, тарифи на теплову енергію часто не покривають 100% вартості природного газу, навіть на момент їх затвердження.
Протягом останніх 3 років субвенції склали понад 15% від загального річного доходу типової української компанії централізованого теплопостачання, де газ використовуєтьс як основне паливо. Субвенції, як правило, виплачують раз на один або два роки та покривають витрати попереднього фінансового періоду. Субвенції фізично не перераховуються на рахунки підприємств теплопостачання, вони використовуються як взаємозалік на зменшення заборгованості підприємства за природній газ. Нерегулярність субвенцій створює суттєвий брак коштів у всіх підприємств теплопостачання в Україні.
Остання субвенція, що очікується компанією централізованого теплопостачання цього року, за попередніми оцінками повинна скласти 35 млн. грн. Вона повинна покрити різницю між тарифами на теплову енергію та тарифами на природний газ за період з 01.10.2009 по 31.12.2010. Субвенція повинна бути надана відповідно до статті 34 Закону України “Про Державний бюджет України на 2011 рік” та Постанови Кабінету міністрів України від 11.05.2001 № 503. Незрозуміло, коли компенсується різниця тарифів на теплову енергію та природній газ у 2011 році.
За словами головного бухгалтера Тернопільміськтеплокомуненерго, хоча очікувана субвенція повинна значно скоротити поточний зовнішній борг Тернопільміськтеплокомуненерго за споживання природного газу, вона також створить іншу важливу проблему з обігу коштів на момент отримання від часу, коли повна сума субвенції переходить до постачальника природного газу, тоді як комунальне підприємтсво автоматично набуває заборгованість по сплаті ПДВ з суми субвенції на момент взаємозаліку (ПДВ складає 20% від суми взаємозаліку). Несплата ПДВ компанією централізованого теплопостачання на кінець відповідного місяця може призвести до санкцій проти компанії централізованого теплопостачанняз боку державних податкових органів. Така ситуація не регулюється новим Податковим кодексом України, що набув чинності 1 січня 2011 року. Компанії централізованого теплопостачання очікують вирішення цього питання від податкових органів.
Обов’язкові платежі до міського бюджету з чистого прибутку
Щороку Тернопільська міська рада встановлює обов’язкові відрахування з чистого прибутку, що мають бути сплачені до міського бюджету компаніями, які перебувають у власності міської ради. Відповідно до рішення міської ради компанія централізованого теплопостачання була зобов’язана перерахувати 10% з її чистого прибутку в міський бюджет в 2009 році та зобов’язана сплатити 50% з її чистого прибутку в 2011 році. (враховуючи, що підприємство збиткове, в міський бюджет нічого не перераховувалось, вільних коштів у підприємства взагалі немає!)
При продовженні нинішньої політики та за сучасної правово-нормативної бази компанія централізованого теплопостачання неминуче буде зазнавати періодичних проблем з ліквідністю, що обмежить її життєздатність діяти у якості позичальника стосовно поточної програми пріоритетних інвестицій. Міській раді м. Тернопіль необхідно буде гарантувати періодичне вливання коштів в Тернопільміськтеплокомуненерго для того, щоб вона була здатною погасити усі зобов’язання та покрити витрати на експлуатаційні послуги та послуги з технічного обслуговування впродовж періоду неліквідності. (о! вже зрозуміло, що кредит буде гасити міська рада, оскільки період неліквідності підприємства триватиме дуже довго. Тобто це все ляже на плечі міста, на 11 млн. грн.. щороку менше витрачатиметься на дороги, ремонти та ін.) Хоча більшість факторів, які вдаряють по спроможності комунального підприємства управляти власними коштами, визначаються на державному рівні і, тому, не входять у межі впливу Тернопільміськтеплокомуненерго, очікується, що передумовою для укладення поточної кредитної угоди є відмова м. Тернопіль від існуючих вимог щодо перерахунку компанією централізованого теплопостачання її чистого прибутку у міський бюджет. (в цьому немає сенсу, оскільки підприємство збиткове)

4	Соціально-економічна ситуація та доступність цін (як уже говорилось, масло-масляне, для чого цей пункт незрозуміло. Очевидно для кількості сторінок, як в школі!)

4.1	Демографічні тенденції 
Станом на січень 2011 року населення м. Тернопіль складало близько 216,000 чол. Як наведено в таблиці нижче, чисельність населення міста була досить стабільною протягом останніх 6 років незважаючи на постійне зниження як загальної чисельності населення України (на 0.39-0.60% щорічно), так і чисельності населення Тернопільської області (на 0.37-0.55% щорічно). За даними Державної служби статистики України чисельність населення України зменшилася з 46.9 млн. чол. в 2006 до 45.7 млн. чол. в 2011, у той час як чисельність населення Тернопільської області за цей же період зменшилася з 1.11 млн. чол. до 1.08 млн. чол. Значною мірою, стабільна демографічна ситуація в м. Тернопіль була обумовлена імміграцією населення з сільських місцевостей. У той же час, варто зазначити, що згідно з наданою міською владою інформацією 9% зареєстрованого населення працездатного віку в даний час працює за межами України. У 2010 році рівень народжуваності у м. Тернопіль становив близько 3.6 народженого на 1,000 мешканців.
Таблиця 4.1 Очікуваний рівень населення у м. Тернопіль
Рік	2006	2007	2008	2009	2010	2011
(очікувана)	2012 (очікувана)	2013 (очікувана)	2014 (очікувана)	
Чисельність населення м. Тернопіль	216,800	215,900	215,800	216,100	216,000	215,800	216,000	216,000	216,000	
Темпи зростання / (зменшення) в м. Тернопіль,    річний % 		(0.42%)	(0.05%)	+0.14%	(0.05%)	(0.09%)	+0.09%	0.0%	0.0%	
Темпи зростання / (зменшення) в Тернопільській обл.,    річний % 		(0.54%)	(0.55%)	(0.46%)	(0.37%)	(0.46%)	(0.40%)	(0.40%)	(0.40%)	
Національні темпи зростання / (зменшення) в Україні., річний %		(0.60%)	(0.59%)	(0.49%)	(0.39%)	(0.40%)	(0.40%)	(0.40%)	(0.40%)	

Чисельність населення працездатного віку складає 66.7% від загальної чисельності населення м. Тернопіль, хоча відсоткова частка населення працездатного віку в Тернопільській області становить лише 59.2%. Така ситуація спричинена імміграцією населення працездатного віку з сільських місцевостей в місто, а також еміграцією населення пенсійного віку з міста в сільські місцевості. Як і в інших регіонах України, число людей старше працездатного віку, котрі живуть у місті, значно перевищує число дітей молодше працездатного віку. Узагальнена інформація про поточний віковий розподіл населення наведена в таблиці нижче:

Таблиця 4.2 Віковий розподіл населення в м. Тернопіль, Тернопільській області та Україні, 2010:
	Молодше 
за працездатний вік	Працездатного
віку	Старше 
за працездатний вік	Загалом	
Чисельність населення м. Тернопіль	24,600	143,900	47,500	216,000	
Частка вікової групи серед загального населення м. Тернопіль, %	11.4%	66.6%	22.0%	100.0%	
Частка вікової групи на рівні Тернопільської обл., %	17.1%	59.2%	23.7%	100.0%	
Частка вікової групи на національному рівні, %, %	15.3%	61.1%	23.6%	100.0%	

4.2	Економіка
Станом на 31 грудня 2010 року у м. Тернопіль налічувалося 7,847 юридичних осіб з 72,910 штатними працівниками. Промисловість відіграє важливу роль у економіці міста. У 2010 році обсяг продаж промислових підприємств м. Тернопіль склав 2,383 млн. грн. (10,963 грн. на одного мешканця), що є на 23.5% більше, ніж у 2009 році. З 2006 року обсяг виробництва промислових підприємств, розташованих у м. Тернопіль, постійно зростає, незважаючи на фінансову кризу, яка вразила Україну у 2008 році і призвела до значного скорочення промислової продукції країни та валового внутрішнього продукту. На сьогодні, промислова продукція м. Тернопіль складає 45.6% від обсягу промислового виробництва Тернопільської області. Ріст номінальних доходів промислових підприємств зображений на Малюнку 4.1.
Малюнок 4.1 Доходи промислових підприємств в м. Тернопіль в 2006-2010 роках, млн. грн.

За даними міської влади, роздрібні продажі в місті зросли з 2,155 млн. грн. у 2009 році до 2,455 млн. грн. у 2010 році. Традиційно, імпорт з інших країн значно перевищує експорт Тернопільських компаній. У 2010 році імпорт  збільшився на 22% порівняно з 2009 роком та досяг позначки у 88.8 млн. доларів США, тоді як експорт збільшився на 17% і досяг позначки у 32.2 млн. доларів США. Зареєстровані прямі іноземні інвестиції в м. Тернопіль не були значними, враховуючи розміри міста. Станом на кінець 2010 року вони склали 22.5 млн. доларів США, що приблизно на 4% менше порівняно з кінцем 2009 року.
Харчова промисловість, виробництво електротехнічного обладнання та електроапаратури, текстильна промисловість, постачання електроенергії, природного газу і води, а також виробництво і постачання теплової енергії є основними галузями промисловості міста. 
В Таблиці 4.3 наданий перелік найбільших промислових та комерційних роботодавців в регіоні, включаючи розрахунок зайнятих мешканців м. Тернопіль.
Таблиця 4.3 Найбільші промислові роботодавці в м. Тернопіль
Назва
роботодавця	Тип діяльності	Загальна кількість працівників	Відсоток зайнятих мешканців м. Тернопіль	
ТзОВ Корпорація Ватра	Промислове підприємство – виробництво освітлювального обладнання	1,120	90%	
ВАТ Текстерно	Виробник текстильної продукції	1,200	87%	
ТзОВ Сільпо-48	Мережа супермаркетів	1,170	90%	
ВАТ Оріон	Промислове підприємство – електроніка	775	90%	
ТМТКЕ	Виробництво та постачання теплової енергії	683	93%	
ТзОВ Барвінок	Торгова компанія	670	93%	
Тернопільводоканал	Постачання води, очищення стічних вод	640	90%	
ПП Нова	Меблева фабрика	570	75%	
ЗАТ Тернопільський молокозавод	Молочна фабрика	435	93%	
БМУ Промбуд	Будівельна компанія	390	85%	
ТзОВ Добробу	Будівельна компанія	215	90%	
ТзОВ Тернопільхлібпром	Завод хлібовипічки	170	92%	
Тзов Галичина Ласунка	Виробник морозива	170	95%	
БУ Житлобуд-1	Будівельна компанія	170	88%	
Загалом/Середній відсоток		8,378	90%	

Згідно з офіційною статистикою, в 2010 році будівельними компаніями та організаціями у м. Тернопіль було виконано будівельних робіт на загальну суму в 364 млн. грн. (78.5% від загального обсягу будівництва в області). Протягом 2010 року в місті побудовано 73 нових житлових будинки з 1,229 квартирами.
Слід зазначити, що, починаючи з 2008 року, темпи нового будівництва значно знизилися. Загальна площа нових житлових будинків скоротилася з 130,300 м2 до 115,200 м2 та до 100,400 м2 в 2008, 2009 та 2010 роках відповідно. На даний час багато будівельних компаній не можуть збути квартири в завершених будівлях. В 2007-2008 роках квартири були, як правило, повністю розкуплені на початковому етапі будівництва. Зважаючи на зниження попиту на великі квартири, середня площа нової квартири в місті також зменшилася від 91.6 м2 до 81.7 м2 (12% зниження) протягом останніх 2.5 років. На Малюнку 4.3 проілюстрована вартість всіх будівельних робіт, виконаних у м. Тернопіль протягом останніх п'яти років.

Малюнок 4.3 Вартість будівельних робіт, виконаних у м. Тернопіль в 2006-2010 роках, млн. грн.

Інформація про типи домогосподарств (станом на січень 2011 року) та їх зв'язок з централізованим теплопостачанням міста наведена в Таблиці 4.4.
Таблиця 4.4 Типи домогосподарств та їх зв'язок з системою централізованого теплопостачання м. Тернопіль, січень 2011
	Кількість домогосподарств(включаючи нові будинки)	Кількість домогосподарств, які обслуговуються системою централізованого теплопостачання	Відсоток домогосподарств, які обслуговуються системою централізованого теплопостачання	
Приватні квартири в багатоповерхових будинках	57,678			
Міські, державні та інші квартири в багатоповерхових будинках	3,756			
Приватні будинки на 1 або 2 сім’ї 	4,587	7	Нижче 5% (приблизна оцінка)	
У місті є залізничний вокзал зі щоденним вантажним обігом понад 100 тонн та потоком пасажирів понад 18,000 чол. У місті є 36 регулярних автобусних маршрутів та 8 регулярних тролейбусних маршрутів.
Тернопіль також вважається одним з головних освітніх центрів в західній Україні. На даний час місто володіє 85 навчальними закладами, у тому числі кількома університетами.
У місті знаходяться філії більш ніж 40 українських банків та кредитних спілок, 726 крамниць, 319 ресторанів і кафетерій. У 2010 році річний середній дохід офіційних крамниць склав 11,300 грн. на одного мешканця міста. Станом на 1 січня 2011 року, в місті було зареєстровано 19,600 приватних підприємців

4.3	Зайнятість та доходи домогосподарств  (те саме масло-масляне)
Інформація про стан населення працездатного віку наведена в Таблиці 4.5:
Таблиця 4.5 Стан населення працездатного віку, січень 2011
	Кількість осіб	
Офіційно зайняті	92,300
(включно з приватними підприємцями)	
Офіційно безробітні	2,600	
Пенсіонери	2,900	
Інше (домогосподарки, населення, яке працює за кордоном, і т.д.)	46,100	
ЗАГАЛОМ	143,900	

Протягом останніх 5 років офіційний рівень безробіття в місті коливався між 1.5% (2010) і 2.5% (2008). Очікується, що у 2011 році офіційний середній рівень безробіття у місті буде складати 2.1%, що відповідає національному середньому рівню безробіття.
Рівень безробіття в Тернопільській області також є низьким та спадав протягом останніх 5 років.
Таблиця 4.6 Рівні безробіття, 2005-2010 (Державна служба статистики України)
Рік	2005	2006	2007	2008	2009	2010
	
Україна	3.1%	2.7%	2.3%	3.0%	1.9%	2.0%	
Тернопільська обл.	6.6%	5.3%	4.4%	5.1%	2.3%	2.6%	

Згідно з офіційними статистичними даними, наданими м. Тернопіль, у 2010 році сукупний річний дохід мешканців міста (включно з усіма соціальними виплатами та субвенціями) склав 3,880 млн. грн., що на 23.8% вище, ніж у 2009 році (3,133 млн. грн. ). Тобто, середній місячний дохід збільшився з 1,208 грн. на душу населення в 2009 році до 1,497 грн. на душу населення в 2010 році. За попередніми даними, опублікованими Державною службою статистики України, в 2010 році сукупний річний дохід мешканців України склав 1,101,015 млн. грн. при загальній чисельності населення країни в 45.92 млн. чол. Таким чином, в 2010 році середній місячний дохід в Україні становив 1,998 грн. на душу населення, що на 33.5% вище за середній місячний дохід в м. Тернопіль.
Згідно з офіційними даними, сукупний чистий дохід усіх мешканців України склав 841,591 млн. грн. або 1,529 грн. на душу населення на місяць (76,5% від сукупного доходу). Якщо взяти такий відсоток від сукупного середнього місячного доходу мешканців м. Тернопіль, отримаємо, що сукупний чистий місячний дохід на одного мешканця м. Тернопіль зріс з 924 грн. у 2009 році до 1,145 грн. у 2010 році. Вищезазначені розрахунки підкріплені статистичними даними, отриманими від обласної влади Тернополіської області. Відповідно до інформації, наданої департаментом Державної служби статистики м. Тернопіль, у Тернопільській області чистий місячний дохід зріс з 886 грн. на душу населення в 2009 році до 1,131 грн. на душу населення в 2010 році.
Структура сукупного річного доходу в м. Тернопіль в цілому відповідає структурі офіційних доходів в Україні і в Тернопільській області. Заробітна плата становить менше 50% від офіційного сукупного доходу. Доходи від підприємницької діяльності і доходи від нерухомого майна відіграють більш значну роль для мешканців міста, у той час як доходи від продажу сільськогосподарської продукції є третьою за величиною категорією доходів для мешканців сільських районів Тернопільської області.
За даними Державної служби статистики України, Тернопільська область має найнижчий рівень офіційної заробітної плати серед усіх 25 областей України. У 2010 році середня місячна заробітна плата у Тернопільській області становила 1,659 грн., у той час як в середньому по Україні – 2,239 грн. Офіційна середня зарплата в м. Тернопіль склала 1,790 грн. в 2010 році, що відповідало 80% від офіційної середньої зарплати в середньому по Україні за цей же період.
Таблиця 4.7 Середня місячна заробітня плата, 2005-2011 (Дані Державної служби статистики України), грн.
Рік	2005	2006	2007	2008	2009	2010
	Другий Квартал 
2011	
м. Тернопіль	685.3	827.9	1,107.5	1,481.1	1,534.3	1,790.0	1,931.0	
Ріст, річний %		20,8%	33,8%	33,7%	3,6%	16,7%		
Тернопільська обл.	553.5	727.3	942.7	1,313.1	1,411.9	1,659.0	1,871.0	
Ріст, річний %		31,4%	29,6%	39,3%	7,5%	17,5%		
Середня по Україні	806.0	1,041.0	1,351.0	1,806.0	1,906.0	2,239.0	2,605.0	
Ріст, річний %		29,2%	29,8%	33,7%	5,5%	17,5%		

Представники міської влади стверджують, що перекази коштів мешканцями міста, які працюють за кордоном, значно перевищують середній дохід населення м. Тернопіль. Згідно з офіційним документом Національного банку України (НБУ),, в 2009 році із-за кордону в Україну приватними особами було здійснено переказів на суму 5,370 млн. доларів США. 4,657 млн. доларів США з цієї суми були переказані через банки та міжнародні платіжні системи. Вважається, що 1,643 млн. доларів США (включаючи 361 млн. доларів США, переказаних в Україну неофіційно) були переказані громадянами України, що працюють за кордоном; тобто, в 2009 році на душу населення в місяць припало лише 3 долари США (24 грн.), переказаних громадянами України, що працюють за кордоном. За наданою м. Тернопіль інформацією, в 2009 році банкам і фінансових установам було приватно переказано 74 млн. дол. США, в той час як загальна сума переказів від працюючих за кордоном мешканців м. Тернопіль оцінюється в 225 млн. доларів США в рік (86.8 доларів США (692 грн.) на душу населення в місяць). Хоча очевидно, що грошові перекази на душу населення в Тернопільській області повинні значно перевищувати середній показник по Україні, оскільки принаймні 9% населення м.Тернопіль працездатного віку працює за кордоном на постійній основі, гіпотеза міського департаменту про те, що населення міста отримує на постійній основі додатковий дохід з-за кордону у розмірі 692 грн. на людину в місяць, виглядає досить оптимістичною в порівнянні з вищезгаданими підрахунками НБУ.
Розрахунок середнього доходу домогосподарства в м. Тернопіль, а також додаткові статистичні дані наведені в Таблиці 4.8.
Таблиця 4.8 Розрахунок середнього доходу домогосподарства
Рік	2009	2010	2011 (очікувані)	
Чисельність населення	216,100	216,000	215,800	
Кількість домогосподарств*	64,792	66,021	67,100	
Середня кількість чоловік, що припадає на домогосподарство	3.34	3.27	3.22	
Офіційний чистий дохід на душу населення в м. Тернопіль, грн.	924	1,145	1,180	
Середній чистий дохід, що припадає на домогосподарство (офіційний), грн	3,086	3,744	3,799	
Додаткові статистичні дані:				
Загальна площа домогосподарств, під’єднаних до системи централізованого теплопостачання, м2		2,096,232	2,096,232	
Кількість домогосподарств, під’єднаних до системи централізованого теплопостачання		39,641	39,641	
Середня площа домогосподарства, під’єднаного до системи централізованого теплопостачання, м2		52.88	52.88	
Додатковий чистий дохід домогосподарства за рахунок переказів з-за кордону (на основі проведених містом розрахунків), грн.	2,311 (очікуваний)	2,300 (очікуваний)	2,300 (очікуваний)	
Офіційна середня місячна заробітна плата, грн.	1,534	1,790	1,837	
* Кількість усіх типів квартир та окремих приватних будинків

Додаткова інформація щодо очікуваних трансферних платежів пенсіонерам та малозабезпеченим мешканцям приведена в таблиці нижче:
Талиця 4.9 Пенсії та допомога безробітнім, 2011
Кількість пенсіонерів	50,600	
Середня місячна пенсія, грн.	1,079	
Загальна сума на річне фінансування пенсій, млн. грн.	655.17 mil	
Кількість безробітних осіб	2,642	
Середня місячна допомога у зв’язку з безробіттям, грн.	626.5	
Загальна сума допомоги у зв’язку з безробіттям, млн. грн.	19.86 mil	
Кількість мешканців, що отримують знижку на комунальні послуги (пільги) 	24,765	
Знижки на комунальні послуги, отримані різними категоріями мешканців/ Кількість чол.
	25%
	50%
	75%
	100%	
13,905
8,891
1,310
659	

Відповідно до законодавства України, певні категорії мешканців міста отримують різноманітні знижки на комунальні послуги (так звані пільги), а низькозабезпечені сім’ї отримують допомогу (субсидії) для часткового покриття витрат на комунальні послуги. За даними міської влади, на компенсацію пільг з міського бюджету виділено 82 млн. грн., тоді як на виплату субсидій малозабезпеченим сім'ям виділено близько 8 млн. грн. На сьогодні, 24,765 мешканців отримують пільги на комунальні послуги (11.47% від загальної чисельності населення міста) та 5,951 мешканців отримують допомогу (2,76% від загальної чисельності населення міста). Середня місячна виплата по пільзі становить 276.2 грн., а середня місячна допомога по субсидії – 112.1 грн. Детальна інформація щодо пільг і субсидій в м. Тернопіль наведена в Таблиці 4.10.
Таблиця 4.10 Пільги та субсидії, надані мешканцям м. Тернопіль у 2011 році
Категорія	Кіькість мешканців, які отримують пільги	Кошти в річному бюджеті на компенсацію пільг (грн.)	Середня місячна виплата (пільги), грн.	Кіькість мешканців, які отримують субсидії	Кошти в річному бюджеті на виплату субсидій (грн.)	Середня місячна виплата (субсидії), грн.	
Ветерани війни	7,768	49,647,600	532.6	631	544,800	71.9	
Жертви або ліквідатори аварії на Чорнобильській АЕС	1,240	4,755,600	319.6	4	2,424	50.5	
Пенсіонери	828	3,971,419	399.7	3,532	5,059,200	119.4	
Інваліди	-	-	-	3	5,810	161,4	
Багатодітні сім’ї	1,024	2,454,000	199.7	34	49,200	120.4	
“Діти війни” (особи, які народилися під час Другої світової війни)	
13,905	
21,252,000 	
127.4	
1,747	
2,342,400	
117.7	
Загалом	24,765	82,080,619	276.2	5,951	8,003,834	112.1	

4.4	Доступність цін на існуючі послуги з опалення та гарячого водопостачання
Середні тарифи та витрати на комунальні послуги, включаючи ПДВ, для оцінюваного фінансового 2011 року наведено в Таблиці 4.11. (Розрахунки проведено для стандартної житлової квартири в багатоповерховому будинку, під’єднаному до системи централізованого теплопостачання, площа якої складає 52.88 м2 і в якій проживає 3.22 мешканця (середнє значення для 2011 року).
Таблиця 4.11. Вартість житлово-комунальних послуг як відсоток від середнього чистого доходу домогосподарства, 2011
	Тариф	Кількість одиниць в місяць (розрахунок)	Середня місячна витрата домогосподарства, грн. (2011)	Відсоток очікуваного середнього чистого доходу домогосподарства (2011)	
Холодна вода 	2.28 грн. за м3	15.46 м3 (4.8 м3*3.22)	35.25	0.93%	
Вартість водовідведення (холодної та гарячої води)	2.90 грн. за м3	25.34 м3 (15.46 м3 + 9.88 м3)
АБО
21.90 м3 (15.46 м3 + 6.44 м3)	73.48

АБО
63.51	1.93%

АБО
1.67%	
Опалення (центральне)	1.30 грн. за м2 опалювальної площі 12 місяців на рік і 4.89 грн. за м2 опалювальної площі впродовж опалювального сезону	52.88 м2
	198.04 
(12*1.30*52.88 м2 +6*4.89*52.88 м2)/12
	5.21%	
Гаряче водопостачання (центральне)	48.21 грн. з 1 мешканця або 15.71 грн. за м3 	3.22 мешканці x міський тариф з мешканця
АБО 
3.22 мешканці
2 м3 x 15.71 грн.	155.24 (без лічильників води – міський тариф з мешканця)
АБО
101.17 (з лічильниками води, 2 м3 на мешканця)	4.09% (без лічильників води)

АБО
2.66% (з лічильниками води, 2 м3 на мешканця) 	
Електроенергія	0.2802– 0.3648 грн. за кВтгод в залежності від рівня споживання та типу будівлі	219 кВтгод 
(68 кВтгод  *3.22)	61.36	1.61%	
Інші житлово-комунальні послуги	1.25 грн.– 2.6 грн. за м2 (Середня: 1.93 грн. за м2)	52.88 м2
	102.06	2.69%	
Загалом (житлово-комунальні послуги за винятком послуги з постачання природного газу)			625.43 грн.
АБО
561.39 грн.	16.46%
АБО
14.78%	
На відміну від тарифу на опалення приміщень, який для багатоповерхових будинків встановлений в гривнях за м2 опалювальної площі і не залежить від фактичного споживання теплової енергії, місячна плата за гарячу воду для домогосподарств, які обладнані лічильниками, визначається фактичним об’ємом спожитої води. Згідно з інформацією, наданою міською владою і персоналом компанії централізованого теплопостачання, домогосподарства з нижчим чистим доходом, як правило, споживають менше гарячої води на місяць (близько 2.0 м3 на одного члена домогосподарства, що є типовим споживанням для багатьох європейських країн), ніж це передбачено міськими нормами (близько 3.07 м3 на одного члена домогосподарства). У результаті цього, відсоткова частка витрат на оплату рахунків за послуги з гарячого водопостачання в бюджеті сімей зменшується. Це є дуже важливим для аналізу доступності, який оцінює відсоток чистого доходу малозабезпеченого населення, який припадає на витрати на оплату рахунків за комунальні послуги.

Як показано в вищенаведеній таблиці, витрати на оплату рахунків за послуги з опалення та гарячого водопостачання разом узяті складають 7.87% - 9.30% від офіційного середнього доходу домогосподарства в залежності від обсягу споживання гарячої води.  (зверніть увагу до чого це все йдеться, пізніше я дам коментар щодо цього)
Міжнародно прийняті порогові значення доступності для витрат на послуги з опалення та гарячого водопостачання лежать, як правило, в межах 12% -15% від середнього доходу домогосподарства. Таким чином, на сьогодні збільшення на 10% тарифів на опалення та гаряче водопостачання призведе до 0.79% - 0.93% підвищення частки витрат на оплату рахунків за послуги з опалення та гарячого водопостачання в офіційному середньому чистому доході домогосподарства. Ймовірно, що грошові перекази з-за кордону та інші незадекларовані доходи, за різними оцінками, повинні зменшити частку витрат на оплату рахунків за послуги з опалення та гарячого водопостачання в офіційному середньому чистому доході домогосподарства на 10-30%.
Значення індексу Джині для України є практично таким же, як і для країн ЄС, тому особливих відмінностей в рівнях доходів різних груп населення не має. Міська влада м. Тернопіль на сьогодні не провела досліджень і не має статистичних даних про розподіл доходів серед 5 підгруп населення з різним рівнем доходу (квінтилі). Тим не менше, якщо застосувати відсоткові частки від сукупного доходу, визначені дослідницькою групою Світового банку, до 5 квінтилей населення України, то отримаємо наступний розподіл чистого доходу населення серед квінтилей в м.Тернопіль:

Таблиця 4.12 Аналіз доступності для домогосподарств м. Тернопіль, 2011
Категорія/Квінтиль	Найнижча 20%
(1 квінтиль)	Друга 20%
(2 квінтиль)	Третя 20%
(3 квінтиль)	Четверта 20%
(4 квінтиль)	П’ята 20%
(5 квінтиль)	
Відсоткова частка доходу квінтиля	9.36%	13.61%	17.49%	22.46%	37.08%	
Середній чистий дохід домогосподарства в м. Тернопіль (3.22 чол. на домогосподарство), грн. на місяць	1,777.93	2,585.22	3,322.23	4,266.28	7,043.35	
Відсоток витрат на оплату рахунків за послуги з опалення та гарячого водопостачання в чистому доході домогосподарства (за квінтилями)	16.8%
(на 40% вище за порогове значення)	11.57%	9.01%	7.01%	4.25%	

Як видно з наведеної вище таблиці, якщо вважати, що члени домогосподарства, які відносяться до першої квінтилі, живуть у стандартних квартирах з опалювальною площею 52.88 м2 і споживають 2 м3 гарячої води на одного члена в місяць впродовж усього року, то витрати на оплату рахунків за послуги з опалення та гарячого водопостачання складуть 16.8% офіційного бюджету таких домогосподарств. Відсоткова частка витрат на оплату рахунків за послуги з опалення та гарячого водопостачання в чистому доході домогосподарств, які відносяться до другої квінтилі, складає 11.57%. Якщо не враховувати інші чинники, такі як допомога від родичів, що працюють за кордоном, та інші неофіційні доходи, то стає очевидним, що принаймні 20% домогосподарств можуть вже бути вкрай вразливими до будь-яких подорожчань тарифів і їм може знадобитися додаткова фінансова допомога, в той час як інші 20% стануть вразливими в результаті будь-якого значного зростання тарифів, яке є неминучим у зв'язку з очікуваним зростанням цін на природний газ при виробництві теплової енергії. Ця оцінка узгоджується з інформаційним звітом про бідність в Україні, який був виконаний Інститутом соціально-трудових відносин Міністерства праці та соціальної політики України для Верховної ради України в 2010 році. Відповідно до звіту, близько 27% українських домогосподарств живуть нижче рівня бідності і мають постійні труднощі з купівлею продуктів харчування та оплатою комунальних послуг. Тим не менше, рівень стягнень платежів протягом останніх 3 років продемонстрував непогану платіжну дисциплінованість абсолютної більшості домогосподарств. (поступово підходимо до того, що в принципі тарифи жителям міста можна ще збільшити)

Порівняння тарифів на опалення та гаряче водопостачання в м. Тернопіль з 9 іншими середніми та великими містами України подане в таблиці нижче.
Таблиця 4.13 Порівняння тарифів на опалення та гаряче водопостачання для населення в 10 містах України, вересень 2011 
Категорія/Місто	Миколаїв	Київ	Чернівці	Луцьк	Житомир	Тернопіль	Харків	Вінниця	Львів	Ужгород	
Тарифи на опалення											
Місячний платіж, грн. за 1 м2 опалювальної площі (12 місяців)	0.73	б/д	1.21	2.36	1.06	1.30	1.13	1.48	1.30	N/A	
Місячний платіж протягом опалювального сезону, грн. за 1 m2 опалювальної площі (6 місяців)	3.66	б/д	4.05	2.04	5.28	4.89	5.29	4.83	5.28	10.09	
Середньозважений місячний платіж, грн. за 1 м2 опалювальної площі (12 місяців)	2.56	2.91	3.24	3.38	3.70	3.75	3.78	3.90	3.94	5.05	
Тарифи на гаряче водопостачання											
Гаряче водопостачання - грн. за 1 м3 (включаючи вартість холодної води та без вартості водовідведення)	12.52	14.86	N/A	16.55	17.39	15.71	15.75	15.82	18.75	19.63	

Тарифи на опалення та гаряче водопостачання в м. Тернопіль можна вважати помірними для України. Наприклад, середньозважені місячні тарифи на опалення в м. Тернопіль на 37% нижчі, ніж в м. Ужгород, яке має один з найвищих тарифів на опалення в Україні, та на 46% вище, ніж у м. Миколаїв, яке має одні з найнижчих тарифів за комунальні послуги. Вартість гарячого водопостачання для домогосподарств м. Тернопіль є на 25% меншою, ніж для мешканців м. Ужгород, і на 25% більшою, ніж для населення м. Миколаїв. Тарифи на опалення та гаряче водопостачання у м. Львів, яке розташоване поряд з м. Тернопіль і є найбільшим містом в західній частині України, є відповідно на 5% і 19% вищими, ніж в м. Тернопіль.

5	Програма пріоритетних інвестицій 
5.1	Резюме пропонованої програми пріоритетних інвестицій
Програма пріоритетних інвестицій в загальному передбачає впровадження наступних заходів:
Тааблиця 5.1	Компоненти програми пріоритетних інвестицій
	Компоненти програми	Інвестиційний бюджет (000 €)	
1.		Встановлення на котельні Курбаса 8 МВт котла на деревній трісці в комплексі з конденсаційною установкою утилізації теплоти димових газів	5,100	
2.		Реконструкція системи централізованого теплопостачання котельні Київська з влаштуванням автоматизованих індивідуальних теплових пунктів у всіх житлових будинках, заміною окремих ділянок теплових мереж, встановленням мережних насосів зі змінною частотою обертання	ІТП: 4,500 	
3.		Заміна насосів на інших котельнях систем централізованого теплопостачання житлового масиву «Сонячний»	500	
4.		Реконструкція котельні Лесі Українки з заміною котлів, встановленням насосів зі змінною частотою обертання	1,100
	
5.		Влаштування сонячних колекторів	180	
	Заміна окремих ділянок теплових мереж, передбачена у складі компонентів (2) і (3) програми	847	
6.		Влаштування системи диспетчерського керування процесом теплопостачання SCADA	500	

У Таблиці 5.2 надано узагальнену інформацію про очікувані заощадження від індивідуальних компонентів програми пріоритетних інвестицій. В загальному, 76.600 мешканців (близько 35% загального населення м. Тернопіль) зможуть відчути позитивні наслідки проекту у випадку його реалізації.
Таблиця 5.2 Узагальнена інформація про індивідуальні компоненти програми пріоритетних інвестицій
Елементи програми	Інвестиції	Зниження викидів CO2	Вплив
CO2 	Економія теплової енергії	Економія води	Економія електро-енергії	
	1000 євро	т/рік	кгCO2/євро	Гкал/рік	1000м3	МВтгод	
1. Нові теплові пункти	4.500	6.584	18,0	22152	50	625	
2. Заміна трубопроводів	847	509	7,6	1921	4	0	
3. Нові циркуляційні насоси	500	828	21,0	0	0	723	
4. Новий котел на біомасі/тепловий насос	5.100	14.462	35,9	0	0	0	
5. Реконструкція котельні	1.100	1.973	21,4	700	0	504	
6. Сонячний колектор на котельні по вул. Л. Українки	180	59	4,3	0	0	4	
7. Система диспетчеризації SCADA	500	2.803	66,9	7617	0	686	
На наступній сторінці подано карту території м. Тернопіль, яка стосується даної секції. 

5.2	Новий котел на біомасі з тепловим насосом

5.2.1	Котел на деревній трісці
Міська компанія централізованого теплопостачання на сьогодні здійснює виробництво теплової енергії з використанням виключно природного газу в якості палива. Всі сторони, що беруть участь у розробці даного проекту, погоджуються з потребою частково замістити споживання природного газу альтернативними видами палива, як з економічних так і екологічних міркувань.
Великий житловий масив «Сонячний», який в літній період може постачатись тепловою енергією з однієї котельні, є найкращим вибором для установки котла, розрахованого на використання альтернативних до природного газу  видів палива.
З чотирьох котелень, які розташовані в районі житлового масиву Сонячний, котельня по
вул. Курбаса була обрана в якості місця знаходження котла на альтернативному паливі. Вказана котельня знаходиться на околиці міста, недалеко від кільцевої дороги, що створює сприятливі умови для доставки твердого палива вантажівками. Більше того, на відміну від котельні по
вул. Київська, котельня по вул. Курбаса не оточена багатоповерховими будинками, і має значну виділену територію з площею, достатньою для встановлення нового котла у добудованому до існуючої котельні приміщенні та для влаштування складу твердого палива належних розмірів. Слід також зазначити, що для цієї котельні очікується зростання середнього приєднаного навантаження, що виправдовує нарощування встановленої потужності даного джерела.
На кінець 2011 загальна чисельність міста складає 215.800 чол. Система централізованого теплопостачання обслуговує близько 64.5% домогосподарств. Відсоткова частка загального теплового навантаження району, в якому буде розташована установка на біомасі, становить близько 30%. Таким чином, можна припустити, що близько 41.750 мешканців або 19.3% від загальної чисельності населення, будуть обслуговуватися новою установкою.
Як альтернативне паливо, були обрані відходи деревини у вигляді тріски. Деревина є очевидним вибором в цій частині України, де розташовано багато лісових масивів. Нетоварні відходи деревини з лісів будуть доповнені деревиною з міста (парки і т.д.) і з дерев уздовж доріг, залізничних ліній і ліній електропередач. Таким чином, деревині було надано перевагу перед, наприклад, соломою, яка також має значний потенціал в цій частині України, але є більш складним для використання паливом і збирається тільки один раз на рік. Можливість використання торфу в якості додаткового палива була відхилена з екологічних причин.
У відповідному діапазоні теплових потужностей дерево, як правило, спалюється у формі тріски. Хоча існують також певні можливості для використання деревної тирси в якості палива в цьому регіоні України, такий варіант був відхилений з економічних причин. Котел, таким чином, повинен бути запроектований як котел, що спалює деревну тріску на рухомій або на вібруючій колосниковій решітці.
Продуктивність котла на відходах деревини повинна складати 8 МВт без врахування продуктивності утилізатора теплоти вихідних димових газів (див. наступний розділ). В процесі розробки проекту мали місце інтенсивні дискусії між зацікавленими сторонами щодо наявності необхідної кількості нетоварної деревини. У той же час, наявність таких об’ємів  було підтверджено двома компаніями (хотілось би знати, де в нас такі об’єми деревини, і де розрахунок її кінцевої вартості з доставкою, щоб порівняти її  переваги над газом). Передбачається, (ким передбачається) що для котла на твердому паливі повинен бути досягнутий значний економічний ефект. Таким чином, консультант вважає, що продуктивність котла повинна бути як мінімум 8 МВт. У випадку, якщо не буде жодних обмежень в наявності палива в перші декілька років роботи котла (що призвело би до неповного використання встановленої потужності), наведена продуктивність буде - на думку консультанта - найбільш економічно доцільним рішенням у довгостроковій перспективі.
Необхідно вжити технічних заходів для запобігання пошкодженню котла у випадках аварійного припинення електропостачання або зупинки циркуляції теплоносія (як правило, для котлів на твердому паливі такі технічні заходи є обов’язковими). Відповідні технічні заходи можуть включати в себе влаштування охолоджувального контуру з насосами і теплообмінником для аварійного охолодження котла, встановлення резервного електрогенератора та інші.

5.2.2	Конденсаційна установка утилізації теплоти димових газів з тепловим насосом
Одним із компонентів даної Програми пріоритетних інвестицій є децентралізація системи приготування побутової гарячої води з переходом на 2-трубну систему теплових мереж (див. наступний розділ). Внаслідок цього, в загальному існує дві можливості застосування теплових насосів для потреб гарячого водопостачання у рамках Програми:
1	Децентралізовані теплові насоси, встановлені безпосередньо в будівлях для підігріву водопровідної води до 55-60 ° С на потреби гарячого водопостачання, або
2	Централізовані теплові насоси, включені у систему централізованого теплопостачання (яка постачає теплову енергію до індивідуальних теплових пунктів будинків для приготування гарячої води в теплообмінниках теплових пунктів).
Перший варіант був відхилений через малі одиничні потужності установок і невеликий коефіцієнт завантаженості будинкового теплового насосу у літній період. Таким чином, консультанти поставили собі за завдання знайти можливість впровадження великого (-их) теплового (-их) насосу (-ів) в системі централізованого теплопостачання міста.
Простий розрахунок показує, що електричний тепловий насос компресорного типу з коефіцієнтом перетворення (КОП) 3,0 не може економічно конкурувати з газовим котлом в існуючих цінових умовах, навіть якщо капітальні витрати не враховуються. (Значення КОП близьке до 3,0 є найбільш ймовірним, - наприклад, якщо поверхневі води використовуються як низькопотенційне джерело теплоти для підігріву теплоносія системи централізованого теплопостачання до температури у 80 °С). Тому, був здійснений пошук альтернативних технічних рішень для теплових насосів великої потужності.
Було визначено, що на сьогодні на ринку доступні газоспалюючі теплові насоси (абсорбційні теплові насоси з використанням гарячої води у якості низькопотенційного енергоносія) з потужностями одиничного теплонасосного агрегату до декількох МВт при відносно невисоких цінах продажу. Такі насоси можуть працювати з використанням низкопотенційного носія теплової енергії з температурою не нижче 30 °C .
Вказана температура енергоносія у низькопотенційному контурі теплового насосу може бути забезпечена за рахунок конденсації вологи димових газів котла на деревній трісці (див. попередній розділ). Так як Програмою передбачається, що завантаженість котла на деревній трісці буде значною (близько 6000 год/рік), це технічне рішення також дозволяє забезпечити високий рівень завантаженості теплового насосу і, таким чином, сприятливі економічні перспективи його впровадження. Внаслідок цього, конденсаційній установці утилізації теплоти димових газів було віддано перевагу перед іншими технічними рішеннями, такими як, наприклад, застосування низькотемпературних сонячних колекторів.
5.2.3	Новий котел на біомасі з тепловим насосом ‑ Резюме 
При проведенні аналізу щодо встановлення котла на деревній трісці та конденсаційної установки утилізації теплоти димових газів були використані наступні технічні дані:
1	Теплотворна здатність, природний газ (Гкал/1000м3)			8.05
2	Теплотворна здатність, біомаса (Гкал(т))				2.36
3	Відносна вологість деревини						40%
4	Питома вага біомаси (т/м3(м))						0.625
У Таблиці 5.3 надано основу інформацію про проектну ефективність складових частин та установки в цілому, потреби у тепловій енергії, а також економію природного газу та зниження викидів CO2. 
Таблиця 5.3 Узагальнена інформація про котел на біомасі та конденсаційну установку утилізації теплоти димових газів
Сезони	Кількість діб	Кількість годин	
Неопалювальний сезон	159	3.816	
Опалювальний сезон	185	4.440	
Загалом	344	8.256	
			
Ефективність газового котла		90%	
Ефективність газового пальника при номінальній потужності		100%	
Емісія CO2 при спалюванні природного газу	т/МВтгод	0,205	
			
Потреба в тепловій енергії в літній період	МВтгод	27.645	
Сумарна потреба в тепловій енергії	МВтгод	78.353	
			
Загалом по системі			
Річне виробництво теплової енергії	МВтгод	69.123	
Виробництво теплової енергії в літній період	МВтгод	27.645	
Річне споживання природного газу	МВтгод	5.012	
Річне споживання біомаси	МВтгод	56.826	
Річне споживання біомаси	Гкал	48.862	
Річне споживання біомаси	тонн	20.704	
Річне споживання біомаси	м3(м)	33.127	
Ефективність системи		112%	
			
Економія			
Природний газ, заміщений біомасою	МВтгод	71.792	
Природний газ, заміщений біомасою	Гкал	61.730	
Природний газ, заміщений біомасою	1000 м3	7.668	
Зниження викидів CO2	тонн/рік	14.717	

Таблиця 5.4	Узагальнена інформація про котел на біомасі
Неопалювальний сезон			
Ефективність котла		104%	
Максимальна ефективність		113%	
Середня теплова продуктивність	МВт	6,5	
Середнє виділення димових газів	МВт	0,558	
Середнє споживання теплоти палива	МВт	6,2	
Коефіцієнт використання потужності		96%	
Виробництво теплової енергії	МВтгод	23.636	
Конденсація вологи димових газів	МВтгод	2.045	
Споживання палива	МВтгод	22.727	
Опалювальний сезон (за припущення про добре охолодження)		
Ефективність котла		104%	
Максимальна ефективність		113%	
Середня теплова продуктивність		8,3	
Середнє виділення димових газів	МВт	0,720	
Середнє споживання теплоти палива	МВт	8,0	
Коефіцієнт використання потужності		96%	
Виробництво теплової енергії	МВтгод	35.463	
Конденсація вологи димових газів	МВтгод	3.069	
Споживання палива	МВтгод	34.099	

У Таблиці 5.5 надано узагальнену інформацію про експлуатаційні характеристики складових частин конденсаційної установки утилізації теплоти димових газів з тепловим насосом та інвестиційні затрати на її спорудження.
Таблиця 5.5	Узагальнена інформація про конденсаційну установку
утилізації теплоти димових газів з тепловим насосом
Теплова потужність – газовий пальник	МВт	1,000	
Теплова потужність ‑ вихідна	МВт	2,0	
Коефіцієнт перетворення		2,00	
Максимальне споживання теплоти палива	МВт	1,000	
Неопалювальний сезон			
Конденсація вологи димових газів	МВтгод	2.045	
Коефіцієнт використання потужності		98%	
Виробництво теплоти газовим пальником	МВтгод	2.005	
Виробництво теплової енергії	МВтгод	4.009	
Опалювальний сезон			
Конденсація вологи димових газів	МВтгод	3.069	
Коефіцієнт використання потужності		98%	
Виробництво теплоти газовим пальником	МВтгод	3.008	
Виробництво теплової енергії	МВтгод	6.015	
Інвестиційні затрати	1000 євро	700	
Тепловий насос	1000 євро	300	
Конденсація вологи димових газів	1000 євро	200	
Будівельні роботи, підрядник	1000 євро	200	

5.3	Встановлення індивідуальних теплових пунктів на потреби опалення та гарячого водопостачання на рівні будинків (також слід зазначити, що ці розрахунки наводяться незрозумілою консалтинговою компанією, не підтверджені жодними технічними документами, до речі ліцензію на проведення такого роду економічних проектних обгрунтувань у м. Тернополі має лише ТНЕУ) 

Ключовими перевагами індивідуальних теплових пунктів (ІТП) є:
1	Влаштування ІТП є першим кроком до запровадження діяльності з управління попитом, так як ІТП дозволяють здійснювати керування споживанням теплової енергії будівлею безпосередньо на рівні будівлі, а не з котельні. Це дозволить позбутися як перегріву так і недоліків у постачанні тепловою енергією окремих будинків;
2	наступним кроком на шляху до управління попитом буде встановлення радіаторних термостатів, які дозволять контролювати споживання теплової енергії на рівні окремих квартир, зокрема зусиллями мешканців цих квартир;
3	влаштування нових ІТП е передумовою для переходу від розрахункового (відповідно до опалюваної площі) методу нарахувань за спожиту теплову енергію до методу нарахувань за результатами приладного обліку споживання теплової енергії на опалення - спочатку на рівні будинку, а в майбутньому і на рівні окремої квартири;
4	приладний облік споживання теплової енергії на опалення, в свою чергу, стане стимулом для проведення термореноваційних заходів у будівлях;
5	децентралізація виробництва побутової гарячої води дозволить вивести з експлуатації існуючі центральні теплові пункти;
6	крім того, децентралізація виробництва гарячої води дозволить вивести з експлуатації  розподільчі мережі системи гарячого водопостачання (подавальні та циркуляційні трубопроводи), якими транспортують воду від центральних теплових пунктів до житлових будинків. Це означає, що 4-х трубні розподільчі мережі будуть замінені на 2-х трубні, результатом чого стане зниження втрат теплової енергії і гарячої води, а також зменшення затрат на експлуатацію мереж;
7	нарешті, децентралізація виробництва побутової гарячої води також буде сприяти підвищенню якості послуг з гарячого водопостачання;
8	влаштування ІТП з виробництвом гарячої води дозволяє також проводити чітке визначення кількості теплової енергії, використаної на потреби гарячого водопостачання. На сьогодні має місце істотний дефіцит енергетичного балансу, що веде до економічних втрат для міського підприємства теплопостачання;
9	влаштування ІТП дозволяє запровадити кількісно-якісний режим центрального регулювання відпуску теплової енергії від джерел теплоти, що призводить до суттєвої економії електричної енергії на циркуляційних насосах;
10	ІТП, які обладнані теплообмінниками центральної системи опалення, гідравлічно відділяють внутрішні системи опалення від зовнішніх мереж теплопостачання, що дозволяє точно визначити обсяги витоків теплоносія у трубопроводах внутрішньобудинкових систем опалення.

Необхідна кількість ІТП для встановлення в житлових будинках для цієї системи централізованого теплопостачання становить 140 одиниць. Окремо взяті ІТП будуть обслуговувати від 22 до 243 квартир (100 квартир в середньому).
Достатньо важко точно спрогнозувати вартість встановлення для кожного ІТП. Виконані консультантом на основі консервативного сценарію розрахунки показали, що виділеного у Проекті бюджету, безумовно, повинно бути достатньо для встановлення 140 одиниць у будинках, які приєднані до теплових мереж котельні Київська. Якщо вартість встановлення ІТП за результатами проведення конкурсу на закупівлю виявиться нижчою, ніж очікувалося, ІТП будуть встановлені також в інших частинах житлового масиву Сонячний, наприклад, у будинках системи теплопостачання котельні по вул. Курбаса –  32 одиниці, та/або у будинках системи теплопостачання котельні по вул. Д.Галицького – 33 одиниці, та/або у будинках системи теплопостачання котельні по вул.Купчинського – 14 одиниць. 
До програми пріоритетних інвестицій не включені житлові будинки, які планується від’єднати від системи централізованого теплопостачання через високий відсоток в них квартир, мешканці яких перейшли на місцеві поквартирні системи опалення. Поріг для включення у Програму становить 60% відключених від центральної системи опалення квартир у будинку. Серед житлових будинків, приєднаних до теплових мереж котельні по вул. Київська, таких житлових будинків немає.

5.3.1	Встановлення індивідуальних теплових пунктів - Резюме
У Таблиці 5.6 наведено узагальнену інформацію про затрати та заощадження у зв’язку з встановленням ІТП.
Таблиця 5.6	Узагальнена інформація про затрати та очікувані заощадження
у зв’язку з встановленням ІТП 
	Одиниця		
Інвестиційні затрати			
Обладнання	1000 євро	3.500	
Будівельно-монтажні роботи	1000 євро	1.000	
 	 		
Вигоди/заощаження	 		
Економія теплової енергії	Гкал/рік	22.152	
Економія електроенергії	МВт/рік	625	
Економія води	1000 м3/рік	50	
Заощадження, ремонт і т.д.	1000 євро/рік	60	
Заощаджені комерційні втрати	1000 євро/рік	0	

5.4	Заміна насосів на котельнях житлового масиву Сонячний
У наступній таблиці перераховані мережні насоси, які експлуатуються на чотирьох котельнях житлового масиву Сонячний 
Таблиця 5.7: Насоси в котельнях житлового масиву Сонячний:
Адреса котельні	Тип мережного
насосу	Кількість	Рік
виготовлення	Номінальна витрата м3/год	
Київська	200 Д-90	1	1983-1984	630.0	
	Д 630-90	1	1983-1984	630.0	
	200 Д-90	1	1983-1984	200.0	
	Д 630-90	1	1983-1984	630.0	
	Д 630-90	1	1983-1984	630.0	
	Д-1250/125	1	1983-1984	1250.0	
	Д-1250/125	1	1983-1984	1250.0	
Купчинського	Д-320-50	3	1983-1984	320.0	
	К-90/55	1	1983-1984	90.0	
Галицька	Д-320/50	4	1983-1984	320.0	
	К-90-55	1	1983-1984	90.0	
Курбаса,  3а	Д630-90	4	1983-1984	630.0	

Всі мережні насоси з фіксованою швидкістю обертання повинні бути замінені на насоси зі змінною швидкістю, наприклад на насоси, оснащені перетворювачами частоти.
Разом з установкою ІТП у всіх житлових будинках, заміна мережних насосів є передумовою для введення у визначених системах централізованого теплопостачання кількісно-якісного способу центрального регулювання відпуску теплової енергії, застосування якого дозволяє значно зменшити споживання електричної енергії. В рамках цього проекту, велика система централізованого теплопостачання котельні Київська буде повністю оснащена ІТП і, таким чином, переведена на кількісно-якісний режим центрального регулювання відпуску теплової енергії. Для решти систем централізованого теплопостачання міста заміна мережних насосів також призведе до певної економії електричної енергії, незважаючи на збереження якісного способу центрального регулювання ще на деякий час.
При розроблені технічних проектів потрібно буде визначити нові робочі точки для мережних насосів, які можуть відрізнятися в меншу сторону від робочих точок насосів існуючих, приймаючи до уваги більш інтенсивне охолодження теплоносія внаслідок встановлення нових ІТП.

Таблиця 5.8	Вплив нових циркуляційних насосів
Житловий масив

	Котельня

	Нові насоси

 	Виробництво
2010/11
Гкал

	Питома
економія
кВтгод/Гкал

	Економія
електроенергії
МВтгод

	Заощадження на ремонті та технічному обслуговуванні
1000 євро
	
Сонячний	Галицька 40	1	38.159	1,87	71,3	7,6	
Сонячний	Київська 3a	1	146.670	3,61	528,8	29,3	
Сонячний	Курбаса 3a	1	41.488	1,87	77,6	8,3	
Сонячний	Купчинського 14 a	1	24.094	1,87	45,0	4,8	
Східний	Д. Галицького 4a	0	11.233		0,0	0,0	
Східний 	Лесі Українки 4	0	69.990		0,0	0,0	
Дружба	Волинська 40	0	1.743		0,0	0,0	
Дружба	Дружби 9a	0	35.708		0,0	0,0	
Дружба	Просвіти 9	0	53.839		0,0	0,0	
Дружба	Цегельний 1	0	12.988		0,0	0,0	
Дружба	Тролейбусна 14	0	5.370		0,0	0,0	
					722,7	50,1	

Таблиця 5.9	Узагальнена інформація про інвестиційні затрати та заощадження
 	 Одиниця вимірювання	 	
Інвестиційні затрати	1000 євро	500	
Обладнання	1000 євро	400	
Будівельно-монтажні роботи	1000 євро	100	
 	 	 	
Вигоди/заощадження	 	 	
Економія електроенергії	МВтгод/рік	723	
Заощадження, ремонт і т.д.	1000 євро/рік	50	

5.5	Реконструкція котельні по вул. Лесі Українки 
5.5.1	Заміна котлів і насосних агрегатів
На котельні по вул. Лесі Українки на сьогодні експлуатується 7 котлів типу ТВГ-8М номінальної продуктивності 8 Гкал/год кожен. Встановлена потужність котельні перевищує приєднане теплове навантаження споживачів щонайменше вдвічі. Котли, які експлуатуються, були встановлені в період 1969-1985 рр., при цьому, п'ять з них – до 1976 року. Таким чином, вказані котли вже досягли або навіть перевищили свій експлуатаційний термін служби.
Міське підприємство теплопостачання вважає, що у складі реконструкції котельні необхідно провести заміну котлів. Заплановано встановити три нових котельних агрегати продуктивності по 6 МВт кожен (18 МВт загальної потужності). Два з існуючих котлів будуть збережені для використання у якості резервних, а решту необхідно буде демонтувати.
Нові котли повинні бути жаротрубними. Крім того, один з трьох котлів повинен бути конденсаційним, оснащеним новою теплоізольованою сталевою димовою трубою. Два інших нових котла ймовірно, будуть підключені до існуючої димової труби.
Всі насосні агрегати на котельні планується замінити. Нові насоси повинні бути з регульованою швидкістю обертання.
Також передбачено влаштування вузла обліку теплової енергії.
5.5.2	Узагальнена інформація про заміну котлів і насосних агрегатів
У Таблиці 5.10 надано узагальнену інформацію про очікувану економію теплової енергії та електроенергії внаслідок проведення реконструкції
Таблиця 5.10	Очікувана економія – реконструкція котельні по вул. Лесі Українки
Котельня

	Кількість
рекон-струкцій

	Виробни-цтво
2010/11
Гкал
	Електро-
енергія
МВатгод

	Економія
природного
газу
Гкал
	Економія електро-енергії
МВтгод
	Економія теплової енергії
Гкал
	Заощадження
на ремонті та технічному
обслуговуванні
1000 євро	
Лесі Укра-їнки, 4	1	69.990	2.520	5.077	504	700	105	

Узагальнена інформація про очікувані затрати та заощадження наведена в таблиці 5.11
Таблиця 5.11	Узагальнена інформація про інвестиційні затрати та заощадження
	Одиниця вимірювання		
Інвестиційні затрати	1000 євро	1.100	
Обладнання	1000 євро	700	
Будівельно-монтажні роботи	1000 євро	400	
 	 	 	
Вигоди/Заощадження	 	 	
Економія теплової енергії	Гкал/рік	700	
Економія електроенергії	МВтгод/рік	504	
Заощадження, ремонт і т.д.	1000 євро/рік	105	
 	 	 	
Перехід на інше паливо	 	 	
Заміщення природного газу /економія	1000 м3/рік	631	

5.5.3	Генерування теплоти сонячними колекторами
У складі описаної вище реконструкції котельні по вул. Лесі Українки передбачається влаштування на даху будівлі котельні сонячного колектору. Загальна площа абсорбційної поверхні сонячного колектора буде становити приблизно 500 м2. 
В якості панелей сонячного колектору передбачається застосувати покриті склом високотемпературні сонячні панелі. Кожна панель повинна мати великі розміри і бути призначена спеціально для створення теплового сонячного колектору великих масштабів (близько 6,5 м х 2,5 м; ефективна площа 14 м2).
У циркуляційному контурі сонячного колектора буде використовуватися вода/суміш антифризу. Циркуляційний контур сонячного колектора буде зв’язаний з системою теплопостачання через теплообмінник. Повинна бути забезпечена можливість сумісної роботи сонячного колектора і газових котлів у послідовному і паралельному з’єднаннях.
Влаштування теплоакумуляційної ємності проектом реконструкції не передбачено, оскільки отримана у сонячному колекторі теплота може бути негайно передана у систему централізованого теплопостачання.
Генерування теплоти сонячними колекторами не буде здійснюватися під час зупинки мережі на технічне обслуговування в літній період, і тому в цей період потрібно вжити необхідні заходи для запобігання перегріву сонячних колекторів.
5.5.4	Генерування теплоти сонячними колекторами - Резюме
Таблиця 5.12	Узагальнена інформація про генерування теплоти сонячними колекторами
	Одиниця вимірювання		
Розмір	м2	500	
Питома пікова потужність	Вт/м2	750	
Максимальна продуктивність	кВт	375	
Питоме виробництво	кВтгод/м2/рік	500	
Генерування теплоти сонячними колекторами	
МВтгод/рік	
250	
Економія теплової енергії	Гкал/рік	215	
Економія електроенергії	МВтгод/рік	4	
Заміщення природного газу	1000 м3	28	
			
Вартість виробленої одиниці	євро/м2	360	
Інвестиції	1000 євро	180	
			
Запас теплової енергії			
Об’єм	м3	0	
Витрати на модернізацію	1000 євро	0	

5.6	Заміна окремих ділянок теплової мережі
Міське підприємство теплопостачання має серйозне відставання в частині обсягів реконструкції теплових мереж. Як наслідок, лише дуже малий відсоток трубопроводів, які експлуатуються підприємством, представлений трубопроводами з попередньо ізольованих труб; переважна більшість мереж як і раніше складається з прокладення у лотках трубопроводів. Багато з них перебувають в експлуатації більше 20 або навіть 30 років і досягли кінцевого терміну використання, так що безвідмовність теплових мереж і надійність теплопостачання завжди знаходяться під загрозою.
Підприємство має намір використати частину кредиту ЄБРР для заміни окремих ділянок трубопроводів теплових мереж.
У наступній таблиці наведено вибрані ділянки трубопроводів і розраховано бюджет витрат, пов’язаних з заміною труб на них на сучасні попередньо ізольовані труби. Вибрані ділянки теплових мереж перебувають у складі систем централізованого теплопостачання двох котелень – Київська та Лесі Українки. (Таким чином, дані інвестиції роблять свій внесок у модернізацію визначених проектом систем централізованого теплопостачання) Діаметри трубопроводів для вибраних ділянок знаходяться в діапазоні від Ду 250 до Ду 600, в основному, DN 500-600, тобто акцент робиться на заміні трубопроводів великих діаметрів.
В той же час, в процесі технічного проектування необхідно дослідити можливість зменшення розмірів трубопроводів на деяких з вибраних ділянок внаслідок падіння підключеного до них теплового навантаження та більш інтенсивного охолодження за рахунок нового індивідуального теплового пункту. 

Очікується, що 50% витрат будуть пов’язані з закупівлею труб і з’єднань, а інші  50% – з виконанням будівельно-монтажних робіт.
Вважається, що сучасні попередньо ізольовані труби сконструйовані та встановлені згідно з
EN 13941. При укладанні трубопроводів рекомендується використовувати метод попереднього підігріву, оскільки цей метод зазвичай використовується при відносно високих температурах централізованого теплопостачання, що призводить до більшої стабільності системи в цілому. 
Таблиця 5.13	Реконструкція ділянок трубопроводів теплових мереж - Резюме
Ду	Діаметр
мм	Вартість
одиниці
довжини
євром	Загальна
довжина
м	Вартість
євро	Коефіцієнт теплових втрат	Заощаджені
теплові
втрати
Гкалрік	Заощаджені
витокитеплоносія
мрік	Заощадженівитокитеплоти
Гкалрік	
					До
Гкал/м	Після
Гкал/м				
										
250	273/400	170	72	12,2	1,203	0,481	52	144	10,8	
300	325/450	202	217	43,8	1,386	0,554	180	434	32,6	
350	377/500	279	129	36,0	1,351	0,541	105	258	19,4	
400	426/560	309	73	22,6	1,442	0,577	63	146	11,0	
500	530/710	491	570	279,8	1,402	0,561	479	1.139	85,4	
600	630/800	607	747	452,9	1,721	0,688	771	1.493	112,0	
										
Разом			1.807	847,3			1.650	3.614	271	

Таблиця 5.14 надає узагальнену інформацію про інвестиційні затрати та очікувані заощадження
Таблиця 5.14	Узагальнена інформація про інвестиційні втрати та очікувані заощадження
 	 Одиниця вимірювання	 	
Інвестиційні затрати			
Обладнання	1000 євро	424	
Будівельно-монтажні роботи	1000 євро	424	
 	 	 	
Вигоди/заощадження	 	 	
Економія теплової енергії	Гкал/рік	1.921	
Економія електроенергії	МВтгод/рік	0	
Економія води	1000 м3/рік	3,6	
Заощадження, ремонт і т.д.	1000 євро/рік	4	
Заощаджені комерційні втрати	1000 євро/рік	20	

5.7	Система SCADA для системи централізованого теплопостачання
Впровадження системи віддаленого керування і моніторингу процесу теплопостачання слід розглядати в поєднанні з установкою ІТП в системі централізованого теплопостачання котельні по вул. Київська. Це дозволить запровадити систему спостереження за роботою теплових мереж з центрального диспетчерського пункту міського підприємства теплопостачання в режимі реального часу.
Система диспетчеризації SCADA повинна складатись з наступних підсистем:
1	центральний сервер з математичним забезпеченням, який дозволяє здійснювати отримання, перевірку статусу, архівування і обробку даних з локальних мережевих пристроїв у режимі реального часу, а також перетворює дані у формат, доступний для інших систем керування в режимі реального часу;
2	пристрої інтерфейсу, використовуючи які оператор центрального диспетчерського пункту зможе здійснювати моніторинг (і керування) системи централізованого теплопостачання;
3	віддалені програмовані логічні пристрої (контролери), які виконують функцію терміналів, пов'язаних з датчиками на місцях їх установки для зчитування, формування звітів, перетворення аналогових сигналів у дискретні і передачі цифрових даних на центральний сервер;
4	безпровідна комунікаційна інфраструктура зв’язку між центральним сервером і контролерами.

Загальна кошторисна вартість впровадження системи SCADA складає 500.000 євро. Кошторис витрат, включаючи установку обладнання та програмного забезпечення, відповідно, показано в таблиці нижче.
Таблиця 5.15: Обсяг закупівель для системи Scada, включно з оцінкою інвестиційних затрат
Системи SCADA	Кількість	Апаратура	Програмне забезпечення	Сума	
 	одиниць	1000 євро	1000 євро	1000 євро	
Центральна серверна станція	1	16	11	27	
Контролери котельні	11	39	2	41	
Контролери теплових пунктів	144	410	22	432	
Всього	156	465	35	500	

Table 5.16	Узагальнена інформація про систему SCADA 
Житловий
комплекс	Котельня	Рівень
контролю
SCADA	Виробництво
2010/11
Гкал	Електроенергія
МВтгод	Економія
теплової
енергії
Гкал	Економія
електро-
енергії
МВтгод	
							
Сонячний 	Галицька 40	100%	38.159	1.374	763	69	
Сонячний 	Київська 3a	100%	146.670	5.280	2.933	264	
Сонячний 	Курбаса 3a	100%	41.488	1.494	830	75	
Сонячний	Купчинського 14 a	100%	24.094	867	482	43	
Східний 	Д.Галицького 4a	50%	11.233	404	112	10	
Східний	Лесі Українки 4	100%	69.990	2.520	1.400	126	
Дружба	Волинська 40	50%	1.743	63	17	2	
Дружба	Дружби 9a	50%	35.708	1.285	357	32	
Дружба	Просвіти 9	50%	53.839	1.938	538	48	
Дружба	Цегельний 1	50%	12.988	468	130	12	
Дружба	Тролейбусна 14	50%	5.370	193	54	5	
							
Всього			441.280	15.886	7.617	686	

5.8	Резюме аналізу витрат і вигод пропонованої програми пріоритетних інвестицій
Модель аналізу витрат та вигод була підготовлена для дослідження фінансової життєздатності програми пріоритетних інвестицій:

Таблиця 5.17 Основна інформація аналізу витрат і вигод
Елементи програми	Інвестиції	Окупність	Через	Зниження викидів CO2	
 	1000 євро	Роки	20 років	т/рік	
 	 	 	 	 	
1Нові теплові пункти	4,500	9	20%	6,584	
2. Заміна трубопроводів	847	16	7%	509	
3. Нові циркуляційні насоси	500	7	27%	828	
4. Новий котел на біомасі/тепловий насос	5,100	9	20%	14,462	
5. Реконструкція котельні	1,100	7	28%	1,973	
6. Сонячний колектор на котельні Л. Українки	180	28	-1%	59	
7. Система диспетчеризації SCADA	500	5	55%	2,803	
Непередбачувані інвестиційні витрати	2,273	 	 	 	
1-7 включно з непередбачуваними витратами	15,000	9	18%	27,217	
					
Так і незрозуміло звідки взято терміни окупності
Розрахунок терміну окупності в роках для програми пріоритетних інвестицій ґрунтується на наступних припущеннях:
5	вихідні грошові потоки представлені капітальними витратами, пов’язаними з впровадженням програми пріоритетних інвестицій (за відрахуванням ПДВ);
6	вхідні грошові потоки складаються з економії витрат, яка створюється завдяки втіленню програми пріоритетних інвестицій;
7	термін окупності проекту розрахований на базі вихідних і вхідних грошових потоків з 6% ставкою вартості кредитних ресурсів

Визначений вищевказаним методом термін окупності для програми пріоритетних інвестицій в цілому становить 9 років. Фінансова внутрішня норма рентабельності (IRR) визначена для програми пріоритетних інвестицій з використанням наступних припущень:

8	вихідні грошові потоки представлені капітальними витратами, пов’язаними з впровадженням програми пріоритетних інвестицій (за відрахуванням ПДВ);
9	вхідні грошові потоки складаються з економії витрат, яка створюється завдяки втіленню програми пріоритетних інвестицій;
10	економія витрат була екстрапольована на термін, який дорівнює середньому значенню технічних життєвих циклів основних засобів, які передбачається ввести в експлуатацію у рамках програми пріоритетних інвестицій (20 років).

Обчислена таких способом внутрішня норма рентабельності для періоду 2012-2031 рр.
дорівнює 18 %.
Зниження викидів СО2 оцінене у 27,217 тис. тонн СО2 на рік, що дорівнює 20% існуючого обсягу викидів в цільових житлових масивах: Сонячний, Східний, Дружба. Розрахунки виконані без врахування додаткового споживання енергії та відповідної емісії СО2 внаслідок запланованого переходу на 24-годинне постачання гарячої води в міжопалювальний період.

5.9	Грант з Фонду Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та довкілля (грант взагалі ще під питанням, вже говорилось)
5.9.1	Програма пріоритетних інвестицій для міста Тернопіль – Обгрунтування гранту
У цьому звіті чітко наведена загальна інформація про основні компоненти програми пріоритетних інвестицій. Компонентами програми, які пропонуються для фінансування у складі гранту, є ІТП і система диспетчеризації SCADA. Вказані інвестиційні компоненти включають в себе приладний облік та автоматичне керування споживанням теплової енергії, які дозволять підвищити ефективність використання теплоти та забезпечити виставлення споживачам рахунків за відповідні комунальні послуги на основі фактичного споживання. Інвестиції, спрямовані на впровадження цих двох компонентів, складають біля 5 млн. євро. Визначення розмірів фінансування для цих компонентів було побудоване навколо цифри в 5 млн. євро, а не навпаки, оскільки саме така сума була запропонована і саме така сума є доступною для фінансування у формі гранту.
У розділі 3 цього звіту чітко наведена інформація про переваги встановлення індивідуальних теплових пунктів. Розділ 7 цього звіту містить докладну інформацію про пропоновану систему диспетчеризації SCADA.
Важливо зазначити, що пов'язаний з встановленням ІТП період окупності інвестицій буде тривалим, а їх впровадження призведе до істотного падіння обсягу продаж теплової енергії (близько 20% для охоплених проектом систем теплопостачання) відповідно до зниження потреби в тепловій енергії. Вказане зниження потреби в теплоті не вдастся компенсувати новими обсягами продаж, які виникнуть разом зі збільшенням потреб у тепловій енергії на централізоване гаряче водопостачання внаслідок введення 24-годинного постачання гарячої води. ІТП забезпечують значні вигоди для суспільства в цілому, але не для теплопостачальної організації, так як їх встановлення може викликати скорочення продаж для останньої. Тому ІТП є ідеальним компонентом для фінансування у складі гранту з Фонду Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та довкілля. 

5.9.2	Програма пріоритетних інвестицій для міста Тернопіль – Встановлення розмірів грантового фінансування
При встановленні розмірів гранту у ролі двох основних критеріїв можуть бути використані:
1	Обсяг зниження викидів СО2 (при вартості емісії СО2 15-30 євро/тонна)  
2	Обсяг економії енергії (за припущення 60% (нереально низької) наявної ефективності використання енергії та виходячи із середньої ціни природного газу за останні 12 місяців). 
У Таблиці 5.18 надано інформацію про належні розміри гранту. При визначенні розмірів гранту слід відзначити наступне:
1	Тривалість періоду економії енергії має істотне значення.
2	Згідно з основними нормами Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та захисту довкілля, при визначенні обсягу зниження споживання газу, який відповідає отриманій економії енергії, ефективність повинна становити 60%. Пораховано фактичний початковий обсяг економії енергії, спираючись на 90% ефективність газового котла та 35% ефективність електростанції.
3	Слід зазначити, що обсяг економії енергії за рахунок впровадження ІТП є прямо пропорційним до загальної суми інвестицій, спрямованих на впровадження ІТП, аж до того часу, коли буде вичерпано всі доступні кошти на встановлення ІТП.
4	Система диспетчеризації SCADA є одноразовою інвестицією.
5	Для природого газу використовується значення коефіцієнту емісії 205 кг/МВтгод, для електроенергії ‑ 1145 кг/МВтгод (детальна інформація надана в Додатку VII Потенціал продажу квот на викиди CO2).
При проведенні розрахунків, приймалося, що:
1	Термін моніторингу 				10 років
2	Вартість природного газу в 2011 році		149,05 євро/1000м3
3	Вартість природного газу в 2011 році		15,9 євро/МВтгод
Таблиця 5.18	Належні розміри гранту – централізоване теплопостачання м. Тернопіль
	Одиниця вимірювання	ІТП	SCADA	Загалом	
Річна економія					
Зменшення викидів CO2	тонн	6.584	2.803	9.387	
Економія теплової енергії	МВтгод	25.763	8.858	34.621	
Економія електроенергії	МВтгод	625	686	1.311	
Економія енергії	МВтгод	26.388	9.544	35.932	
					
Сумарна економія					
Зменшення викидів CO2	Тонн	65.842	28.026	93.868	
Економія теплової енергії	МВтгод	257.628	88.583	346.212	
Економія електроенергії	МВтгод	6.253	6.855	13.108	
Економія енергії	МВтгод	263.881	95.439	359.320	
					
Зменшення викидів CO2 при					
15 євро/т	млн. євро	0,99	0,42	1,41	
30 євро/т	млн. євро	1,98	0,84	2,82	
					
Економія енергії за					
60 % ефективності	млн. євро	7	3	10	
90 % ефективності викор. тепл. енергії і 35 % ефективності викор. електр. енергії	млн. євро	4,8	1,9	6,7	

Як видно з вищенаведеного, використання критеріїв економії енергії призведе до гранту, найбільшого за розміром фінансування. Використання критеріїв скорочення викидів CO2 мало б значення лише тоді, коли б увесь або практично увесь обсяг економії енергії скаладався з економії електричної енергії.
Пропонований проект, виходячи з критеріїв Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та захисту довкілля, має право на фінансування у формі гранту до 10 млн. євро. Тим не менше, в рамках Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та захисту довкілля існують критерії співвідношення між розмірами грантів та кредитів (грант:кредит): мінімально ‑ 1:1, для проектів модернізації систем централізованого теплопостачання ‑ 1:2. Таким чином, пропонований грант у розмірі 5 млн. євро для м. Тернопіль підпадає під ці критерії.
Тим не менше, як сказано вище, розміри гранту могли бути б збільшені. Якщо розміри гранту були б збільшені з метою встановлення додаткових ІТП в іншому районі міста, обсяги економії енергії були б прямо пропорційними та мали б значний позитивний вплив як на обсяги зменшення викидів СО2, так і на споживання енергії. У підрозділі 9.5 чітко проілюстровано вплив, який матиме пропонований грант в 5 млн. євро. Таким чином, неважко передбачити якими будуть обсяги зменшення викидів СО2 й економії споживання енергії у тому випадку, коли фінансування гранту було збільшено з метою встановлення ІТП в інших районах міста.

5.9.3	Вплив гранту з Фонду Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та довкілля
Як зазначено вище, 5 млн. євро з загальної суми інвестицій в 15 млн. євро заплановано на грант з Фонду Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та довкілля. 
Одночасне впровадження ІТП та системи SCADA дозволить зменшити викиди СО2 на 35%, що рівне 9,387 тоннам в рік. Даний показник має важливе значення як у відсотках, так і по величині. За відсутності фінансування у формі гранту з Фонду Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та довкілля загальний обсяг зменшення викидів СО2 не буде відповідати пороговому значенню, яке є необхідним для життєздатності продажу квот на скорочення викидів СО2 (20,000 тонн в рік). 

5.9.4	Відсутність фінансування у формі гранту з Фонду Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та довкілля
Як сказано вище, обсяг скорочення викидів СО2 за відсутності фінансування у формі гранту, тобто без встановлення системи SCADA та ІТП, буде на 30% меншим (близько 10,000 тонн в рік). Обсяг економії теплової енергії, у цьому разі, зменшиться на незначну величину. 
Протягом останніх 15 років або близько того, міжнародні фінансові установи намагалися фінансувати міські енергетичні проекти, орієнтовані на зміну в управлінні стороною споживача в системі централізованого теплопостачання. Однак, ця зміна виявилася проблематичною і її було важко досягти через невідповідність між підходом до управління стороною споживача і фінансовим становищем компаній централізованого теплопостачання: як компанія централізованого теплопостачання, при зниженні обсягу її доходів, може взяти кредит на встановлення ІТП з довгостроковим терміном окупності?
Тим не менше, реформа сектора централізованого теплопостачання є обов’язковою. Одним із шляхів вирішення конфліктної ситуації є надання грантів на покриття витрат, пов’язаних з розширенням і вдосконаленням управління стороною споживача.
На цьому тлі, можливість участі в Східноєвропейському партнерстві з енергоефективності та довкілля може дозволити провести стійку реформу централізованого теплопостачання.
Якщо при впровадженні проекту для централізованого теплопостачання м. Тернопіль грант не буде наданий, компанія централізованого теплопостачання не буде у значних розмірах інвестувати в впровадження ІТП, так як збільшення кількості встановлень ІТП призведе до підвищення ефективності, що, в свою чергу, призведе до зниження обсягу продаж і, як наслідок, до зменшення обсягу доходів (близько 20%) комунального підприємства. Окрім того, термін окупності є довгостроковим, що зумовить подальше збільшення витрат. Як зазначено раніше, ІТП є пріоритетом для спільноти, але не для теплопостачальної організації.
За відсутності грантового фінансування, перед компанією централізованого теплопостачання виникла б потреба забезпечити 100% рентабельність програми пріоритетних інвестицій, яка б суттєво відрізнялася від пропонованої програми та фокусувалася на 10 МВт когенераційному котлі на деревній трісці, 6 МВт теплової енергії та 4 МВт проданої в мережу електричної енергії.
Більше того, у такому випадку, теплопостачальна організація зосередилася б на виробництві теплової енергії (та продажу електричної енергії в мережу) і володіла б обмеженими ресурсами для проведення модернізації теплової мережі та встановлення ІТП. Неприбуткові інвестиції повинні були б фінансуватися містом за рахунок державного бюджету, в якому це непередбачено в потрібній мірі.
Відсутність гранту не означає відсутності проекту, проте означає зовсім інший проект з зовсім іншим спрямуванням порівняно з пропонованим проектом. 

6	Стратегічна довготермінова інвестиційна програма
При проведенні аналізу потреб м. Тернопіль і компанії централізованого теплопостачання на найближчі роки Консультант переглянув та оцінив плани міста та компанії централізованого теплопостачання. Окрім того, було проведено ряд зустрічей і дискусій з представниками міста та компанії централізованого теплопостачання, щоб почути всі погляди на те, що повинно бути пріоритетним протягом наступного десятиліття для покращення послуг з централізованого теплопостачання та інфраструктури.
Стратегічна програма для системи централізованого теплопостачання м. Тернопіль включає наступні чотири основних компоненти та пов’язані підкомпоненти:
1	Програма пріоритетних інвестицій	3	Модернізація системи теплопостачання	
·1	Реконструкція системи теплопостачання, включаючи ІТП, ремонт теплової мережі та модернізацію котельні;
·2	Вдосконалення управління стороною споживача, включаючи систематичне встановлення ІТП в системі теплопостачання (140 ІТП);
·3	Встановлення 8 МВт котла на деревній трісці в комплексі з 2 МВт тепловим насосом;
·4	Встановлення системи диспетчеризації Scada.
	·1	Реконструкція теплової мережі;
·2	Виведення з експлуатації ЦТП (перехід від 4-ох трубної до 2-ох трубної системи розподільчих теплових мереж);
·3	Модернізація котелень та встановлення системи захисту котла від конденсації вологи вихідних димових газів;
·4	Впровадження кількісно-якісного режиму центрального регулювання відпуску теплової енергії у системах централізованого теплопостачання, де цей режим ще не впроваджений;
·5	Об’єднання систем теплових мереж.	
2	Управління стороною споживача	4	Нові виробничі потужності	
·1	Систематичний облік;
·2	Встановлення ІТП в житлових будинках;
·3	Інвестиції, пов’язані з встановленням ІТП в бюджетних будинках;
·4	Проведення теплоізоляційних та термореноваційних заходів в будинках
-1	Пілотний проект
-2	Реалізація інвестицій.
	·1	Конденсаційні газові котли;
·2	Інвестиції в виробництво біогазу;
·3	Впровадження когенераційної установки на біомасі;
·4	Створення регіонального центру з підготовки фахівців-технологів для роботи на заводах з виробництва біогазу/ біомаси;
·5	Сонячні колектори великих масштабів;
·6	Акумулювання теплової енергії.	

Важливо підкреслити, що кожна стратегічна довгострокова інвестиційна програма повинна бути реалістичною. При розробці програми до уваги були прийняті прогрес в модернізації інфраструктури централізованого теплопостачання за останні роки, фінансування Компанії, технічні ресурси компанії централізованого теплопостачання і т.д. Надмірно амбітні очікування, завдання та цілі дають малу вигоду. У найближчий час вся увага повинна бути приділена забезпеченню успішної реалізації програми пріоритетних інвестицій. Як людські, так і фінансові ресурси міста та компанії централізованого теплопостачання є обмеженими, тому не повинні бути надмірно залучені для реалізації проекту. Окрім того, період тривалістю 15 років (2011-2025) вважається достатнім при визначенні тривалості довготермінової стратегічної інвестиційної програми. Обмеження терміну реалізації програми часовими рамками дозволить зосередити увагу на поставлених завданнях та досягти поставлених цілей.

6.1	Програма пріоритетних інвестицій
Цілями програми пріоритетних інвестицій є визначення енергетичної політики міста та об’єднання інвестицій для
1	Управління стороною споживача
2	Модернізації виробництва та транспортування теплової енергії
3	Використання поновлюваних джерел енергії.
Програма пріоритетних інвестицій є першим етапом стратегічної довготермінової інвестиційної програми. Загальна вартість програми пріоритетних інвестицій складає близько 15 млн. євро, з них 10 млн. євро кредитного фінансування, наданого Європейським банком реконструкції та розвитку, та 5 млн. євро безповоротного фінансування у формі гранту з Фонду Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та довкілля.

6.2	Управління стороною споживача
6.2.1	Систематичний облік
В даний час розробляються ініціативи уряду по встановленню теплових лічильників у всіх житлових будинках. Це дозволить проводити нарахування за спожиту теплову енергію за результатами приладного обліку споживання теплової енергії, що в свою чергу, стане стимулом для проведення термореноваційних заходів. Компанія централізованого теплопостачання повинна підготувати перехід до методу нарахування за спожиту теплову енергію за результатами приладного обліку споживання і продумати, як найбільш коректно провести цей перехід, так щоб встановлені тарифи були адекватними і не підривали економіку компанії централізованого теплопостачання (оскільки тепер останній доведеться сплачувати за втрати теплової енергії в тепловій мережі).
Теплові лічильники повинні бути встановлені у всіх компаніях та будівлях системи централізованого теплопостачання. Теплові лічильники будуть встановлені як частина системи диспетчеризації SCADA, пропонованої в проекті пріоритетних інвестицій. Наявність встановлених теплових лічильників як у котельнях, так і у квартирах споживачів, створить прозору ситуацію та стимулюватиме як споживачів, так і постачальників, більше економити теплову енергію, а також надасть інформацію про втрати теплової енергії в тепловій мережі. Дана інформація допоможе компанії спробувати модернізувати теплову мережу на ділянках з істотними втратами теплової енергії.

6.2.2	Встановлення ІТП в житлових будинках без ІТП
Встановлення ІТП є центральним компонентом програми пріоритетних інвестицій. компанія централізованого теплопостачання повинна провести комплексну програму по встановленню ІТП в житлових будинках без ІТП. Проте, оскільки завдання по встановленню ІТП є значним за обсягом, рекомендується спочатку встановити ІТП в житлових будинках житлового масиву Сонячний, а потім поширити встановлення ІТП на інші частини міста.
Слід зазначити, що в системи ІТП можуть входити встановлені прилади обліку, а тому встановлення ІТП повинно узгоджуватися з виробництвом достатньої кількості теплових лічильник для встановлення в будинках, постачання теплової енергії в які проводиться компанією централізованого теплопостачання.

6.2.3	Інвестиції, пов’язані з встановленням ІТП в бюджетних будинках
М. Тернопіль вирішило, що ІТП будуть встановлені в бюджетних будинках. Ці встановлення фінансуватимуться приватним інвестором, де лізингоотримувачем виступатиме компанія централізованого теплопостачання. Рішенням Тернопільської міської ради затверджено встановлення 105 ІТП. Тендер буде проведений в наступних місяцях.
Бюджетним будівлям не надаються державні дотації на тарифи. За ринковою ціною, фінансування встановлення та запуску ІТП в бюджетних будинках є привабливим та вигідним для приватних інвесторів. Це підтверджує вплив спотвореної ситуації внаслідок надання населенню дотацій на тарифи.
6.2.4	Термоізоляційні та термореноваційні заходи в будинках (в будинках, найбільше втрат тепла, а чому не почати з цього?. Тим не менш міською владою кошти витрачатимуться на зовсім інше – обладнання: ІТП, сонячні колектори, котли та інше. А чому? Справа в тому, що теперішній директор КП  має безпосереднє відношення до приватного підприємства, яке займається продажем саме такого обладнання.)
Питання теплоізоляції будинків є однією із першочергових програм міста. Пілотний проект для м. Луцьк, який включає повну теплоізоляцію багатоквартирних будинків, а також гідравлічне балансування внутрішньо будинкової системи теплопостачання, показав, що покращення домашнього комфорту може бути поєднаним з 50% зниженням теплових втрат та потреб в тепловій енергії.
Енергозберігаючі компанії повинні здійснювати інвестиції в покращення теплоізоляції будинків та оптимальне регулювання систем теплопостачання і, в свою чергу, отримувати частину доходів зі зменшення тарифів на послуги теплопостачання за рахунок впровадження режиму нарахування за спожиту теплову енергію за результатами приладного обліку споживання.
Тернопільська міська рада має намір створити термореноваційну енергозберігаючу компанію, яка буде дочірньою по відношенні до Компанії централізованого теплопостачання та буде спеціалізуватися на термореновації будинків включно з гідравлічним балансуванням внутрішньо будинкової системи теплопостачання. Дочірня компанія повинна бути економічно окремим об’єктом і працювати в умовах сучасного ринку.